Om den angivna fria höjden inte gäller för vägens hela körbara bredd ska utmärkning göras enligt Figur 13.4.


Regelverk, föreskrifter och allmänna råd

Figur 13.4 Exempel på utmärkning med märke C17 vid låg bro Förberedande upplysning om begränsad fordonshöjd ska ges inför närmaste lämpliga omledningsväg. C18 Begränsad fordonslängd


Har förbud angående fordonslängd meddelats genom märke C18 på genomgående väg ska förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


Har förbud angående bruttovikt meddelats genom märke C20 på genomgående väg ska förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


C21 Begränsad bruttovikt på fordon och fordonståg


Har förbud angående bruttovikt meddelats genom märke C21 på genomgående väg ska förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg. C22 Bärighetsklass


Har förbud angående bärighetsklass meddelats genom märke C22 på genomgående väg ska förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg. C23 Begränsat axeltryck


Har förbud angående axeltryck meddelats genom märke C23 på genomgående väg ska förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg. C24 Begränsat boggitryck


Har förbud angående boggitryck meddelats genom märke C24 på genomgående väg ska förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


Märke C25 ska sättas upp vid vägkorsningar eller utfarter från eller infarter till parkeringsplatser, fastigheter, bensinstationer eller andra liknande områden i anslutning till vägen där sväng (oftast vänstersväng) inte är möjlig på grund av vägens utformning, eller där svängande trafik inte är lämpligt av trafiksäkerhetsskäl.


C26 Förbud mot U-sväng Märke C26 ska sättas upp där U-sväng inte är tillåten på grund av vägens utformning eller där U-svängande trafik inte är lämpligt av trafiksäkerhetsskäl.


Märke C28 ska sättas upp där sträcka med omkörningsförbud utmärkt med vägmärke C27 upphör. Märke C28 får inte användas med tilläggstavla.


C30 Slut på förbud mot omkörning med tung lastbil


Märke C30 ska sättas upp där sträcka med förbud mot omkörning med tung lastbil med vägmärke C29 upphör.


Märke C30 får inte användas med tilläggstavla. C31 Hastighetsbegränsning


Hastighetsbegränsningar och föreskrifter om högsta tillåtna hastighet ska alltid märkas ut.


För varierande högsta tillåtna hastighet gäller: 1. Undantag från utmärkningskravet på båda sidor om vägen kan göras när sträcka med varierande hastighet börjar. Utmärkning med omställbart märke C31 enbart på höger sida kan göras på plats med ett körfält i färdriktningen och vänstersvängskörfält. 2. På sträcka med högersvängskörfält, avfartsväg eller retardationsfält ska märket sättas upp på båda sidor om vägen.


3. På plats med ett körfält i färdriktningen behöver inte märket sättas upp på vänster sida av vägen. Detta gäller både märke som anger ändrad högsta tillåten hastighet och märke som är upprepningsmärke. 4. Om märke C31 enbart sätts upp på höger sida av vägen ska storlek stor användas. 5. Minskar den högsta tillåtna hastigheten med mer än 20 km/h i ett steg ska storlek stor användas. 6. I övriga fall kan storlek normal med diameter 0,60 m användas, t.ex. på påfart till motorväg, detta då lysande märke har bättre upptäckbarhet än märken av plåt. 7. Om märket sätts upp över körbanan gäller den endast det körfält som den har placerats över. Märket gäller även vägrenen intill det körfält märket är placerat över. Om vägen har två eller flera körfält i färdriktningen ska märken sättas upp över varje körfält. 8. Efter korsning behöver inte märke som anger varierande högsta hastighet sättas upp om annan hastighetsbegränsning satts upp högst 200 meter efter korsningen.


Figur 13.5 Måttet i illustrationen från tangeringspunkten, TP, avser höger färdriktning


C32 Tillfällig hastighetsbegränsning upphör


Märket ska endast användas efter sträcka med nedsatt tillåten hastighet på grund av vägarbete, skada eller risk för skada på vägen. Märket får inte användas med tilläggstavla.


KRAV 268(365) Dokument ID Dokumenttitel Version TRV publikation 2022:001 Krav - VGU, Vägars och gators utformning 1.0 C33 Stopp vid tull


Märket ska sättas upp vid rikets gränsstationer där tullklarering finns, till exempel vid fasta gränsövergångar, färjeterminaler med internationell trafik eller flygplatser. Märket får inte användas med tilläggstavla.


Märket ska sättas upp vid korsningar med stopplikt eller signalreglering där behov finns att stoppet sker på annan plats än direkt invid signalanläggningen, eller i vissa fall stopplinjen, till exempel där stannande trafik kan utgöra ett hinder för svängande trafik i korsningen.


\"Märket ska förses med anledningen till varför stoppet ska ske där märket finns uppsatt. Vid signalreglerad korsning ska texten \"Signal\" stå under strecket.\"


Om märket är infogat i områdesmärke E20 som generell områdesbestämmelse ska området slutmärkas med vägmärke E21.


I de fall förbud mot att parkera föreskrivits i särskilt anlagda vändplatser ska vägmärke C42 istället användas.


C39 Förbud mot att stanna och parkera fordon


I de fall förbud mot att stanna och parkera föreskrivits i särskilt anlagda vändplatser ska vägmärke C42 istället användas.


C40 ändamålsplats Märket sätts upp för att märka ut en ändamålsplats enligt lokal trafikföreskrift. Vägmärke C35 får inte infogas i vägmärket istället för vägmärke C39. C41 Slut på ändamålsplats


Märket ska sättas upp där ändamålsplats utmärkt med vägmärke C40 upphör. Märket får inte användas med tilläggstavla. C42 Vändplats


Märket sätts upp för att märka ut en vändplats enligt lokal trafikföreskrift. Märket ska användas för att märka ut förbud att stanna och parkera, alternativt att bara parkera, i särskilt anlagda vändplatser. Märket får inte användas med tilläggstavla. C43 Slut på vändplats


Märket ska sättas upp där vändplats utmärkt med vägmärke C42 upphör. Märket får inte användas med tilläggstavla.


C44 Förbud mot trafik med annat motordrivet fordon med dubbdäck än moped klass II


Förbud mot trafik med annat motordrivet fordon med dubbdäck än moped klass II får inte beslutas för det statliga vägnätet.


Har förbud meddelats på genomgående väg ska förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


Anvisningsmärken E19 Parkering Parkeringsficka ska märkas ut med märke E19 Parkering, som placeras enligt Figur 13.6.


Figur 13.6 Exempel på utmärkning av parkeringsficka


Planering Vägvisning ska bygga på en vägvisningsplan. Vägvisningsplan ska utgå från Transportstyrelsens föreskrifter om vägvisningsplan för riksvägar och länsvägar i nummergruppen 100-499, Trafikverkets vägvisningsplaner för vägar i nummergruppen över 500 samt i övrigt de mål som Beställaren anger.


Presentationen av vägvisningmål ska ske på ett enhetligt, konsekvent och lätt uppfattbart sätt.


Mängden information ska begränsas och presentationen i en vägvisningskedja ska ske på ett likartat sätt.


Vägvisningsmål som återkommer längs en väg ska arrangeras på samma sätt hela tiden.


Vägnummer och ort som hör ihop ska placeras tillsammans och på ett konsekvent sätt – vägnumret först och sedan orten.


Sortering av angivelser ska ske så att läsningen underlättas till exempel att vägnummer anges i nummerordning.


Varje påbörjat vägvisningsmål ska följas upp i vägvalspunkter fram till målet.


All geografisk vägvisning ska kvitteras med ett platsmärke. Centrum behöver inte märkas ut om det klart och tydligt framgår att trafikanterna kommer till centrum.


Vägvisningsprinciper Vägvisning enligt Transportstyrelsens vägvisningsplan ska bygga på den så kallade fjärrortsprincipen, vilket innebär att vägvisning längs en väg ska ske till vägens ändpunkt eller den ort som ligger närmast ändpunkten enligt de definierade fjärrorter som återges i föreskrift. Fjärrort ska finnas genomgående i alla angivelser längs vägen.


Till fjärrorten ska adderas eventuella knutpunkter, som normalt är större orter längs vägen där en eller flera viktigare vägar ansluter.


På lokaliseringsmärken ska också visas närort, vilket normalt är nästa ort man kommer att passera längs vägen.


Vägvisning ska fullföljas vilket innebär att vägvisningsplanen för ett projekt kan ha ett större influensområde än själva projektet. Influensvägvisningen ska ingå i projektet.


Figur 13.7 Principer för användning av begreppen fjärrort, knutpunkt och närort i vägvisningen


Placering av lokaliseringsmärken Märken ska sättas på sådan höjd eller på sådant sätt att de inte skymmer sikten för trafik på korsande vägar, se avsnitt 10.1.1.9 Sikt i korsning. 13.1.9.4 Utformning av lokaliseringsmärken 13.1.9.4.1 Teckensnitt Teckensnittet Tratex ska användas för vägmärken.


Vid versalgemen text (versal begynnelsebokstav och resten gemener) ska Tratexsvart eller Tratexvit användas.


Vid versal text ska TRATEXPOSVERSAL eller TRATEXNEGVERSAL användas. 13.1.9.4.2 Utseende, språkbruk och förkortningar Texter i samma montage ska ha samma textstorlek.


Angivelser på olika märken monterade intill varandra ska utföras med samma textstorlek. Undantag kan dock medges av Beställaren. Motiv kan vara att en rubriktext ibland bör vara större än övrig text eller att vägnummer ska framträda extra tydligt.


Ortnamn som slutar på konsonant (utom s, x eller z) ska ha s i genitiv: Järpens station, Lindesbergs kommun, Vendels kyrka.


I svenska ortnamn får apostrof inte användas. För minoritetsspråk kan andra regler gälla.


Väderstreck ska anges med ett versalt tecken (S, ö, N resp. V). 13.1.9.4.3 Vägvisning till områden


\"Vid bedömning av hur vägvisning till områden ska ske ska man utgå från om området är ett lokalt område (stadsdel) enligt planbestämmelserna och då även vilken typ av område. De kan vara industriområde, handelsområde osv. Vägvisningen sker då med versaler \"INDUSTRIBYN\", samt även med lokaliseringsmärke för upplysning om allmänna inrättningar om de finns, t.ex. G5 Industriområde, G10 Handelsområde o.s.v.\"


\"Om en hamn är ett industriområde ska det märkas ut med symbol G5 och versaler HAMN eller \"X-HAMNEN\" om man vill ange namnet.  Om hamnen däremot att betrakta som en anläggning för lastning och lossning av personer eller gods ska det betraktas som en anläggning och märkas ut med versalgemen text \"Y-hamnen\". Universitetsområden ska vägvisas till det som området/stadsdelen heter: \"UNIVERSITETET\", \"CAMPUS\" o.s.v., men inom området vägvisas de respektive delarna med versalgemen \"Astad universitet\", \"Komvux\" m.m. Universitet som är en inrättning och ligger i stadsdel med annat namn, oavsett om denna är vägvisad eller ej, vägvisas \"Universitet\".\"


13.1.9.4.4 Symboler Fristående symbolmärken anger lämplig väg eller förbifart för angivet fordonsslag eller trafikantgrupp. Sådana märken ska ha tilläggstavla som anger riktningen. 13.1.9.4.5 Riktningspilar Riktningsangivelse av olika typ, exempelvis vägvisare och märke med tilläggstavla med pil, ska inte förekomma i samma uppställning.


Sätts körfältsvägvisare upp efter varandra med anvisningar som avser samma vägval ska, om märkena satts upp över samma körfält, pilarna ha den inbördes ordning som anges nedan.


Figur 13.8 Riktningsangivelse före delning. Figuren visar förhållandet då vävningssträckan är kort


Färgsättning Vägvisning mot samma riktning ska sättas upp i följande ordning uppifrån och ner; Vägvisning för allmän väg (blå eller grön botten), vägvisning för enskild väg (gul botten), vägvisning till lokalt mål (vit botten), vägvisning till turistiskt intressant mål (brun botten) och vägvisning till inrättning (vit botten). Därefter rangordnas vägvisningen så att det mål som är längst bort kommer överst.


Geografisk vägvisning ska ha samma färg som vägtypens bottenfärg, medan färgen på inrättnings- och servicevägvisning alltid är vit.. 13.1.9.5.1 Tillämpning 13.1.9.5.2 Vägvisning till serviceanläggningar 13.1.9.5.3 Infogade plattor Vägvisning till inrättning ska placeras under lokala mål oavsett var inrättningen är belägen i förhållande till de lokala målen.


Symbolerna för serviceanläggningarna ska placeras framför de vägvisningsmål där inrättningarna är belägna. Undantag görs om symbolerna grupperas tillsammans för att åstadkomma mindre skyltyta.


Tätort Enskilda lokaliseringsmärken F1 Orienteringstavla


Förberedande vägvisning ska sättas upp utmed riksvägar i korsning med allmän väg, där primära länsvägar korsar varandra och i övrigt där andelen svängande trafik är stor.


Angivelser för svängande riktning på orienteringstavla ska alltid återfinnas på körfältsvägvisare, tabellvägvisare eller vägvisare framme i korsningen.


På orienteringstavlan visas en schematisk bild av korsningen där vägarna normalt anges med räta vinklar, men om vägarna ansluter i en korsning på ett sätt som gör det uppenbart olämpligt att använda räta vinklar ska utformningen anpassas till faktiska förhållanden på platsen.


F2 Orienteringstavla vid förbjuden sväng i korsning


\"Märke F2 Orienteringstavla vid förbjuden sväng i korsning får inte sättas upp om det inte finns en särskild väg för vänstersvängande trafik; det innebär att den \"särskilda vägen\" måste vara fysiskt avskild med markområde, remsa, uppbyggd refug eller motsvarande; enbart vägmarkering i form av spärrområde eller heldragen linje är inte tillräckligt för att det ska anses vara en särskild väg.\"


Märke F2 Orienteringstavla vid förbjuden sväng i korsning får inte sättas upp om inte förbud mot vänstersväng meddelats i LTF och utmärkts med märke C25.


Utmärkning med märke F2 ska normalt göras enligt exempel i Figur 13.9 till Figur 13.12.


Figur 13.9 Exempel på utmärkning av korsning med vänstersvängförbud med utbyggd ögla.


Figur 13.10 Exempel på utmärkning av korsning med vänstersvängsförbud till enskild väg på 2+1 väg (eller 1+1 väg).


Om en särskild väg för vänstersvängande trafik har byggts där det även går en väg till höger får inte F2 användas, utan utmärkning ska ske på följande sätt.


Figur 13.11 Exempel på utmärkning av korsning med vänstersvängsförbud där det även finns en anslutning till höger .


Utmärkning av korsningar med enskild väg där vänstersväng inte bör tillåtas och där det inte finns utrymme eller ekonomiska möjligheter att anordna körfält för vänstersvängande trafik, ögla eller väntficka till höger, ska ske enligt Figur 13.12.


Figur 13.12 Exempel på utmärkning av korsning med vänstersvängsförbud där vändmöjligheter anordnats på korsande väg.


F3 Tabellorienteringstavla Märke F3 får inte användas som förberedande upplysning om förskjuten korsning, då märkesbilden vid sådan korsning kan ge en missvisande bild av korsningens utformning; om förberedande upplysning behövs i de fallen ska märke F1 orienteringstavla användas. Samtliga färdriktningar i korsningen ska anges.


Då märke F3 sätts upp på vägar med nummer lägre än 500 ska vägnumret anges för riktningen rakt fram, medan på vägar med nummer över 500 anges enbart pil för riktning rakt fram. Riktningarna ska visas i ordningen nedan.


Märke F3 på väg med nummer lägre än 500. Märke F3 på väg med nummer högre än 500.


Om märke F3 används som förberedande upplysning om cirkulationsplats eller droppe ska pilarna utformas enligt exemplet nedan.


Märke F3 ska ha med avståndet från märket till korsningen. Delen med avståndsangivelse ska ha samma färgsättning som översta angivelsen på märket.


Utformning av pilar då märke F3 sätts upp före en cirkulationsplats eller droppe.


Färg på avståndsangivelse till F3. F4 Avfartsorienteringstavla


Märke F4 Avfartsorienteringstavla, ska sättas upp före särskilt anordnad avfartsväg till höger på motorväg, motortrafikled eller annan väg med liknande utformning.


Märket får inte sättas upp om vägen har fler än två körfält i ena färdriktningen eller om det högra körfältet svänger och fortsätter som egen väg.


Avfartsvägvisningen ska bestå av märkena F4 Avfartsorienteringstavla och F7 Avfartsvisare eller F8 Körfältsvägvisare. F5 Vägvisare


I korsning som föregåtts av förberedande upplysning och där vägvisning sker med vägvisare ska de angivelser som upptagits på den förberedande upplysningen anges på vägvisare i korsningen.


Sätts flera vägvisare upp över varandra ska kanten mot vägen vara jämn.


Om vänster- och högervisande vägvisare sätts upp bredvid varandra ska kanten mellan uppsättningarna vara jämn.


Märke F5 vägvisare ska vara uppsatt i anslutning till en korsning så nära korsningen som möjligt, max 10,0 m från denna.


Vägvisare till mål som ligger längre än 500 m från korsningen ska innehålla avstånd, vilket anges i hela kilometer korrekt avrundat.


Om vägnummer är infogat i märket ska inte avstånd till ort anges; i de fallen ska avståndet anges på märke F13 Avståndstavla efter korsningen. Vägvisning till vänster ska placeras över vägvisning till höger.


F6 Tabellvägvisare Märke F6 Tabellvägvisare ska användas i de fall det inte är lämpligt att sätta vägvisare.


När märke F6 har använts ska märke F13 avståndstavla sättas upp på anslutande allmänna vägar efter korsningen på landsbygd. Detta gäller inte inrättningsvägvisning.


I korsningar med särskilda körfält för svängande trafik ska märke F6 användas. F7 Avfartsvisare


Har förberedande upplysning getts med märke F4 Avfartsorienteringstavla ska samma mål anges på märke F7 Avfartsvisare.


Märket får inte sättas upp om vägen har mer än två körfält i färdriktningen eller om det högra körfältet svänger och fortsätter som egen väg. Märket ska användas endast i markmontage.


Märket ska placeras vid den sektion där avfartsväg börjar till höger. F8 Körfältsvägvisare


Märke F8 Körfältsvägvisare ska sättas upp med underkant lägst 5,5 meter över vägbanan.


För ett körfält, s.k. enfältig utformning, ska pilen placeras vid märkets sida.


För flerfältig utformning ska pilarna centreras över körfältens centrumlinjer.


I första hand ska märket centreras över körfältet, men är märkeslängden större än körfältsbredden placeras märket enligt följande: 1. Vänstervisande: märkets högra kant placeras över körfältets högra begränsning. 2. Rakt framvisande eller högervisande: märkets vänstra kant placeras över körfältets vänstra begränsning.


Textstorleken ska vara minst normal. Vid hastighetsbegränsning 80 kilometer i timmen eller högre ska textstorleken vara minst stor. Avsteg får ske efter beslut av Beställare


Figur 13.13 och Figur 13.14 visar exempel på sådana vägutformningar där märke F8 Körfältsvägvisare ska användas och märke F4 och F7 alltså inte får sättas upp.


Figur 13.13 Väg som har mer än två körfält i färdriktningen ska märkas ut med körfältsvägvisare


Figur 13.14 Väg där det högra körfältet svänger och fortsätter som egen väg (split) ska märkas ut med körfältsvägvisare .


Om märke F9 sätts i portal ska minst textstorlek normal användas. Någon annan tilläggstavla än avstånd får inte förekomma till märke F9.


De vägvisningsmål som anges inom klammern ska vara utmärkta eller vägvisade på den väg eller gata som leder mot det mål som anges under klammern; antingen ska målen ligga längs den väg eller gata som är det gemensamma vägvalet eller så ska vägvisning ut till målen ges om de inte ligger längs vägen.


Då trafikplatsnummer anges under klammern ska målen som anges inom klammern återfinnas i vägvisningen direkt vid avfartens slut.


F10 Platsmärke Det ortnamn som anges på märke F10 ska överensstämma med vad som anges i Lantmäteriets ortnamnsregister. God ortnamnssed ska iakttas.


Namnsättning av trafikplats och cirkulationsplats ska beslutas av Beställaren. F11 Vägnamn


Namnsättning med vägnamn ska beslutas av Beställaren. Vid namnsättning av en led som består av flera vägar och gator ska dessa vara sammanhängande.


Innan vägar/leder märks ut med märke F11 ska information om vägen/leden finnas i form av broschyrer, kartor, informationstavlor eller liknande; ansvaret för sådan information vilar på den som ansöker om utmärkningen.


Märke F11 ska ha versalgemen text oavsett på vilken vägkategori märket satts upp. Symbol får inte förekomma på märket.


När märket infogas i avståndstavla ska det inte ha någon bård. Märke F11 ska sättas upp fristående och åtskild från andra lokaliseringsmärken för vägvisning med undantag för de fall då märket infogas i märke F13 avståndstavla; vägnamnet ska då anges på vit platta under orterna.


Exempel på vägnamn infogat i F13 avståndstavla.


Exempel på märke F11 med tilläggstavla T12.


F12 Vattendrag Det namn som anges på märke F12 ska överensstämma med vad som anges i Lantmäteriets ortnamnsregister. F13 Avståndstavla


Märke F13 ska sättas upp efter en korsning eller trafikplats där ingen information om avstånd angetts.


På märke F13 Avståndstavla, ska det längst bort belägna målet anges överst och sedan i fallande avståndsordning med det närmast belägna målet anges underst. F14 Vägnummer


Vägnummer lägre än 500 ska märkas ut längs hela sträckan mellan de platser som anges för vägen i TSFS Vägvisningsplan för riksvägar och länsvägar i nummergruppen 100-499. Vägnummer med undernummer (t ex E6.11) får inte anges på vägmärken.


Om samma väg har flera vägnummer ska de placeras i stigande nummerordning med eventuella Europavägnummer först.Detta gäller oavsett om det finns intermittent bård eller ej. F15 Omledning


Permanent omledningsväg ska märkas ut med huvudvägens vägnummer med märken F15 med blå text och bård på vit botten.


F16-F20 Förekommer mötande trafik som inte är avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning ska den mötande trafiken illustreras med en motriktad pil.


Märket ska vara anpassat till förhållandet på platsen, vilket innebär att märket ska vara utformat på olika sätt beroende på körfältskonfigurationen.


F16 ökning av antal körfält F17 Minskning av antalet körfält


F18 Körfältsindelning på sträcka Märket ska sättas upp på båda sidor om körbanan.


Märke F21 ska endast användas före korsningar med en körfältsindelning som avviker från vad som kan förväntas. F22 Riksmärke


Utmärkning av landgräns mellan Sverige och annat EU-land, dvs. Finland och Danmark, ska ske med märke F22 Riksmärke.


F22 Riksmärke ska användas för att från Norge ange gränsen mot Sverige.


Informationstavla vid riksgräns: Figur 13.15 Informationstavla vid riksgräns


Informationstavla ska placeras på lämpligt avstånd från gräns eller färjeläge på sådant sätt att den inte skymmer eller distraherar information som ges med vägmärken. Informationstavla ska normalt sättas på höger sida av väg eller gata.


Informationstavlan ska vara utförd i endera av två storlekar; 1. Normal storlek: b = 2,4 meter, h = 4,3 meter. 2. Stor storlek: b = 3,0 meter, h = 5,4 meter.


Stor storlek ska användas om tavlan sätts upp intill motorväg, motortrafikled och annan väg med två eller flera körfält i vardera riktningen.


Normal storlek ska användas om tavlan sätts upp intill andra vägar än de ovan angivna samt inom hamnområden och liknande områden. F27 Trafikplatsnummer


Trafikplatsnummer ska finnas på utpekade vägar. Trafikplatsens nummer ska betraktas som ett nummer på den geografiska plats där flera samverkande korsningar finns. Avfart till enbart rastplats eller liknande ingår inte i numreringen.


\"I trafikplatser där det finns två avfarter i samma färdriktning identifieras de med hjälp av ett gement \"a\" respektive \"b\", och respektive bokstav ska alltid ha samma mål oavsett vilket håll man kommer ifrån.\"


Om en trafikplats byggs mellan två trafikplatser där det inte finns något reserverat trafikplatsnummer - exempelvis mellan 5 och 6 - ska trafikplats 5 byta nummer till 5.1 och den nya trafikplatsen tilldelas nummer 5.2.


Trafikplatsnumret ska sättas på egen plåt under lokaliseringsmärket nere till väster utom på F8 där den infogas i märket längst upp till höger.


Om märke F8 är omställbart, t.ex. i tunnlar, ska F27 utföras i plåt och placeras utanför märket.


13.1.11 Cykelvägvisning 13.1.11.1 Enskilda märken F34 Vägvisare


F36 Platsmärke 13.1.11.2 Turist- och rekreationscykling Turist- och rekreationscykling ska märkas ut med mörkröd basfärg och vit text.


Nationell led ska ha nummer 1-49. Regional led ska ha nummer 100-999.


Utmärkning av omledning Märken ska vara utförda med svart text och symbol på orange botten.


Vägnumret som avser omledningen ska vara infällt som platta på det orange märket. Vägnumret ska ha blå text och bård på vit botten.


Om inte vägnummermärke F15 Omledning satts upp längs omledningsvägen ska vägnummermärken som anges på orange lokaliseringsmärke vara utförda i sin ordinarie färgsättning.


Exempel på utmärkning av omledning Landsbygd


Vägvisning till allmänna inrättningar samt serviceanläggningar Vägvisning till allmänna inrättningar samt serviceanläggningar ska ske enligt beslut av väghållningsmyndigheten.


Vägvisningen ska utföras enligt vad som i övrigt sägs om lokaliseringsmärken.


\"H23 Förberedande upplysning om vägnära serviceanläggningar På märke H23 ska endast anges serviceanläggningarna H3, H4, H5, H6, H7 och H27. H1 och H13 tillsammans med namn får anges som \"rubrik\" på märket.\"


På motorväg, motortrafikled eller annan väg med avfarter ska märke H23 sättas upp minst 1 km före den plats där märke F7 Avfartsvisare eller F8 Körfältsvägvisare satts upp.


På annan väg än ovan ska märket sättas upp 0,4-1 km före korsningen. Märket kan dessutom sättas upp tillsammans med en tidigare märke H23. 13.1.13.1 Exempel på vägvisning till allmänna inrättningar och serviceanläggningar


Andra anordningar MarkeringsskärmarX1-1 Markeringspil


Storleken ska vara 600 mm x 600 mm. Placeringen ska vara med underkant ≤1,0 m över körbana. X1-2 Markeringspil


Storleken ska vara 1200 mm x 600 mm. Placeringen ska vara med underkant ≤1,0 m över körbana. X1-3 Markeringspil


Storleken ska vara 2400 mm x 600 mm. Placeringen ska vara med underkant ≤1,0 m över körbana


X2 Markeringsskärm för hinder Storleken ska vara 1000 mm x 400 mm eller 2000 mm x 400 mm.


X3 Markeringsskärm för sidohinder, farthinder med mera


Storleken ska vara 400 mm x 1600 mm för vägbredd >6,0 m. Storleken ska vara 300 mm x 1200 mm för vägbredd <6,0 m.


Placeringen ska vara med underkant ≥0,5 m över körbana. X4 Avfartsskärm


Förutsättning: Anordningen anger skiljepunkten mellan en huvudkörbana och en avfart där det finns ett retardationsfält. (VMF 5 kap. 1§)


För motorväg, motortrafikled och flerfältsvägar ska storleken vara 1200 mm x 2000 mm. För övriga vägar ska storleken vara 600 mm x 1000 mm.


Figur 13.16 Avfartsskärmen ska vara placerad så nära refugspetsen, eller motsvarande plats, som möjligt. Breddindikering är märkesbredd enligt tabell ovan .


X10 Stolpmarkeringsanordning Stolpe ska förses med X10 stolpmarkeringsanordning om den bär D2 vid tillfarter till korsning, dvs de märken trafikanten först möter. X10 ska användas vid B3 och B8.


Stolpmarkeringsröret ska monteras med underkant mellan 0,15 m och 0,30 m över refugens eller körbanans överyta. Färgen på reflexröret ska följa vägmärkets grundfärger.


Om det finns ett annat märke på baksidan ska reflexröret följa dessa grundfärger på baksidan; det innebär att det kan finnas flera olika färger på reflexröret på samma stolpe.


Figur 13.17 Färgsättning på X10 Stolpmarkeringsanordning Vid en kombination av märken ska färgen på reflexröret bestämmas utifrån det undre märket. Tilläggstavlor styr dock inte färgen på reflexrör.


Vid en kombination med märke B3 övergångsställe ska reflexrörets färg vara blå och vit.


Utmärkning av korsningar 13.1.15.1 Allmänt Trafikdelarstolpar ska förses med stolpmarkering, tex stolpmarkeringsrör eller stolpmarkeringsskärm, på de märken som står i tillfarterna till korsningen, dvs. de märken trafikanten först möter.


Reflexklassen på reflexröret ska följa vägmärkets reflexklasser. 13.1.15.2 Exempel på utmärkning av korsningar


Utmärkning av trafikplatser Portalmonterad vägvisning får inte följas upp med markmonterad vägvisning inför samma avfart. 13.1.16.1 Sekundärvägsanslutningar till trafikplatser


Symbolen för motorväg och motortrafikled på vägvisare ska endast användas i sista vägvalspunkten (påfartsvägen).


\"Om \"droppe\" anläggs vid rampanslutning till sekundärväg ska utmärkningen göras tydlig för att förhindra felkörningar i droppen.\"


Hastighetsbegränsning i av- och påfartsvägar


Portal- respektive markbaserad vägvisning Utmärkning av mötesfri landsväg och motortrafikled


övergång från två till ett körfält Förberedande upplysning om körfältsförändring ska ske ca 400 m före den plats där körfältet upphör.


Förberedande upplysning ska ges med märke F17 och tilläggstavla T2 med text 400 m. Märke F17 Minskning av antalet körfält ska placeras cirka 50 m före den plats där bredden på det upphörande körfältet har minskat till 2,5 m. 13.1.17.2 Långa delsträckor 13.1.17.3 Utmärkning med vägmärken av övergång mellan mötesfri väg och vanlig tvåfältsväg


Information om mötesfri väg ska ske med märke F18 Körfältsindelning på sträcka.


Figur 13.18 Märke F18 Körfältsindelning på sträcka Utmärkning av övergång mellan mötesfri 2+1-väg och vanlig tvåfältsväg ska ske: 1. i riktning från mötesfri 2+1-väg mot tvåfältsväg med


- märke F17 Minskning av antalet körfält (förberedande upplysning ca 400 m före och 50 m före körfältets slut). - märke A25 Varning för mötande trafik ca 200 m före mittbarriärens slut. 2. i riktning från tvåfältsväg mot mötesfri 2+1-väg med


- märke D2 Påbjuden körbana höger - information om mötesfri väg genom märke F18 Körfältsindelning på sträcka ca 400 m före början av 2+1-väg.


Figur 13.19 Utmärkning av övergång mellan mötesfri 2+1-väg och tvåfältsväg. Observera att andra vägmarkeringar kan förekomma


Detaljstudie av linjeföring och utmärkning ska ske för att minimera riskerna för felkörning. 13.1.17.4 Korsningar i anslutning till mötesfri väg


Utmärkning av övergång mellan motorväg och annan väg Utmärkning av övergång mellan motorväg och annan väg i trafikplats ska ske med: 1. Märke E1 Motorväg vid motorvägens början 2. Märke E2 Motorväg upphör eller E3 Motortrafikled, beroende på lokal trafikföreskrift, där motorvägen slutar. Detta kompletteras med förberedande upplysning om att motorväg upphör 400 – 500 m före den plats motorvägen avslutas. 3. Märke F17 Minskning av antalet körfält både som förberedande upplysning och upplysning där körfältet upphör då antalet körfält reduceras från 2 till 1.


4. Märke F20 Väganslutning med separat körfält både på huvudvägen och rampen om ramp övergår till att bli körfält 1 på en 2+1-väg.


Lokaliseringsmärken för vägvisning ska vara desamma som vid trafikplats på motorväg. 13.1.19 Utmärkning av fyrfältsväg som inte är motorväg 13.1.19.1 Primärvägsanslutning


Vid utformning utan högeravsvängkörfält ska vägvisning utföras som för en normal trevägskorsning med F1 Orienteringstavla som förberedande upplysning och med F5 Vägvisare vid anslutningen. 13.1.19.2 Förbud mot långsamtgående trafik


Om långsamtgående trafik, d.v.s. traktor och motorredskap klass 2 m.fl. samt gående och cyklande, inte ska tillåtas ska detta märkas ut enligt Figur 13.20. Detta förutsätter att behov inte finns för att förbjudna fordons- och trafikantkategorier ändå ska få trafikera anslutningsvägen.


Figur 13.20 Utmärkning av förbud mot trafik med långsamtgående trafik Om sista korsningen, där långsamtgående trafik kan välja annan väg före fyrfältsvägen, är belägen nära början av fyrfältsvägen ska förbudet börja redan i denna sista korsning och förbudsmärkena placeras vid korsningen så som det illustreras i Figur 13.21.


Figur 13.21 Utmärkning av övergång till fyrfältsväg. Finns beslut om att tillåta långsamtgående trafik på sträckan från sista vägvalspunkten fram till början av fyrfältsvägen ska upplysning om förbudet ges med de aktuella förbudsmärkena.


Märkena med tilläggstavla med avstånd ska sättas vid den sista korsningen där annan väg kan väljas.


Denna förberedande upplysning ska kompletteras med vägvisning för de förbjudna trafikantslagen.


Figur 13.22 Utmärkning där långsamtgående trafik tillåts från sista vägvalspunkt fram till början av fyrfältsväg.


Exempel på utmärkning av förbud mot trafik med traktor och motorredskap klass 2 m.fl. förbud på anslutande väg som leder fram till väg där generellt förbud mot dessa råder, samt där förberedande utmärkning infogats i lokaliseringsmärke.


Utmärkning av fartdämpande åtgärder 13.1.20.1 Allmänt Fartdämpande hinder ska vara tydligt utmärkta för trafikanten.


Om farthindret är utformat för lägre hastighet än den tillåtna eller trafikanten bedöms kunna bli överraskad av farthindret ska märke A9 Varning för farthinder, A5 Avsmalnande väg eller E11 Rekommenderad lägre hastighet sättas upp.Samtliga farthinder ska utmärkas med X3 Markeringsskärm, pollare, märken i skyltbågar eller liknande.


Avsmalning Anordnad gångpassage Utmärkning av GCM-vägar Om det inte framgår av utformning eller liknande att vägen är upplåten för exempelvis gående och cykeltrafik ska vägen märkas ut med något av märkena D4–D7.


Cykelpassage och cykelöverfart Cykelöverfart ska märkas ut med B8 Cykelöverfart. B8 ska sättas upp i storlek Mycket liten från cykelbanan.


Utmärkning av nöduppställningsplatser Om nöduppställningsplats anordnats ska denna märkas ut med märke E27 Nöduppställningsplats.


Vägmärkesbelysning Vägmärken och skyltar i tunnel


Allmänt Vid tunnel <500 m ska märke A26 användas om trafiksäkerhetsrisk föreligger på grund av ljusförhållande eller väglag.


Informationsskyltar Märke E28 Nödutgång ska vara placerad väl synlig över dörr till nödutgång. Symbol ska vara vänd i riktning mot nödutgången.


Skylt ska vara placerad vinkelrät mot trafikriktningen och ha symbol på båda sidor.


På sidovägg i tunnel ska märke E29 Utrymningsväg finnas som upplysning om avstånd och riktning till närmaste nödutgång.


Märke med riktning och avstånd till nödutgång ska finnas på var 25 meter.


På plats för nöduppställning ska symboler för telefon och brandsläckare vara angivna på en särskild skylt eller finnas med i märket. Vägmarkering och vägkantsutmärkning


Vägmarkering Landsbygd Samtliga belagda vägar ska ha längsgående, tvärgående och övriga markeringar.


Längsgående kantlinjer och mittlinjer på vägar med ≥ 1000 åDT ska vara våtsynbara.


Motorväg/Motortrafikled/Fyrfältsväg Samma typ av kantlinje och körfältslinje ska användas för motorväg/motortrafikled och fyrfältsväg på landsbygd.


Vägmarkering ska ha utförande enligt Tabell 13.4. Tabell 13.4 Motorväg/ motortrafikled/Fyrfältsväg Kantlinje Körfältslinje Körfältslinje av- och påfart


Vägmarkering ska ha utförande enligt Tabell 13.5. Tabell 13.5 Mötesfri väg Vänster kantlinje Höger kantlinje Körfältslinje Körfältslinje av- och påfart H(0,30) H(0,20) I(0,15) 3+9 I(0,30) 3+3 13.2.1.1.3 Tvåfältsvägar


Vägmarkeringsbredd för tvåfältsvägar på landsbygd ska utformas efter högsta tillåtna hastighet.


Vägmarkering ska ha utförande enligt Tabell 13.6, undantag för vägar med åDT ≤ 1999 som ska ha kant- och mittlinje 0,10 om det inte är en Europaväg, riksväg eller länsväg med ( vägnummer ≤ 499 ).


Tabell 13.6 Tvåfältsvägar ≥ 60 km/h Kantlinje Mittlinje Körfältslinje av- och påfart I(0,15)1+2 I(0,15)3+9 I(0,30) 3+3


Tättbebyggt område Vägmarkering ska ha utförande enligt Tabell 13.7 - Tabell 13.14.


Tabell 13.7 Motorväg/motortrafikled/fyrfältsväg Kantlinje Körfältslinje Körfältslinje av- och påfart H(0,30) I(0,15)3+9 I(0,30) 3+3


Tabell 13.8 Huvudled/tätortsgenomfart/övriga vägar ≥ 60 km/h Kantlinje Körfältslinje/mittlinje Körfältslinje av- och påfart I(0,10)1+2 I(0,10) 9+3 I(0,20) 3+3


Tabell 13.9 Huvudled/tätortsgenomfart/övriga vägar < 60 km/h Kantlinje Körfältslinje/mittlinje Körfältslinje av- och påfart


I(0,10)1+2 I(0,10)3+3 I(0,20) 3+3 Längsgående markeringar 13.2.1.3.1 M1 Mittlinje eller körfältslinje


Om körbanans bredd är ≥ 5,5 meter och den tillåtna hastigheten ≥ 60 km/h ska mittlinje markeras utanför tättbebyggt område. Detsamma gäller för vägar avsedda för genomfartstrafik inom tättbebyggt område.


Mittlinje ska markeras som 3+9. Inom tättbebyggt område ska mittlinje markeras som 3+3.


Körfältslinje ska utföras på vägar som har flera körfält i samma färdriktning.


Körfältslinje i tillfart till korsning, där skilda färdriktningar medges, ska utföras med dubbel bredd mellan genomgående körfält och av svängande körfält. Det gäller även den efterkommande heldragna linjen.


Figur 13.23 Körfältslinje i tillfart till korsning 13.2.1.3.2 M2 Kantlinje Belagda vägar utanför tättbebyggt område och vägar inom tättbebyggt område som är avsedda för genomfartstrafik ska markeras med kantlinje. Undantag gäller om vägen är försedd med cykelfält.


Kantlinjen ska placeras på vägrenen. Vägrenen ska vara minst 0,25 meter bred.


Kantlinje ska vara heldragen på vägar där det bedöms olämpligt med biltrafik utanför körfältet.


Kantlinje på ramp ska alltid utföras heldragen med samma linjebredd som primärvägens kantlinje. 13.2.1.3.3 M3 Varningslinje Om körbanans bredd är < 6,5 meter ska varningslinje markeras istället för dubbel heldragen linje.


Markeringen ska utföras 100 meter före kommande heldragen linje eller spärrområde. 13.2.1.3.4 M4 Ledlinje Finns det mer än ett körfält för sväng åt samma håll i vägkorsning, ska ledlinje vara utförd såväl mellan dessa körfält som till vänster om det längst till vänster belägna körfältet.


Ledlinjen ska ha samma bredd som den heldragna linjen eller körfältslinjen.


Figur 13.24 M4 Exempel på utformning med ledlinjer 13.2.1.3.5 M5 Cykelfältslinje Markeringen ska användas mellan cykelfält och andra körfält och i vissa fall även i eller i anslutning till korsning. 13.2.1.3.6 M6 Linje för fordon i linjetrafik m.fl.


\"Början och slut på \"linje för fordon i linjetrafik m.fl.\" ska ha indelning 1+1. Markeringen ska vara minst lika bred som markering M1 mittlinje eller körfältslinje\"


på samma vägsträcka. Markeringen får bara utföras om körfältet är reserverat för fordon i linjetrafik dygnet runt.


Figur 13.25 M6 Linje för fordon i linjetrafik m.fl. 13.2.1.3.7 M7 Reversibelt körfält


Markeringen ska avgränsa körfält som upplåts för trafik omväxlande i den ena eller andra färdriktningen.


För sådan sträcka där M7 finns ska vänstersväng vara omöjlig eller förbjuden genom andra anordningar. 13.2.1.3.8 M8 Heldragen linje Där omkörning inte får ske i båda riktningar ska mittlinje utföras som dubbel heldragen mittlinje.


Där omkörning inte får ske i ena riktningen ska mittlinje utföras som heldragen linje i kombination med varnings- eller mittlinje.


Om en väg har tre körfält varav två i samma riktning ska dubbel heldragen linje eller heldragen linje i kombination med intermittent linje mellan körriktningarna utföras.


Heldragen kantlinje ska markeras på vägar där det bedöms olämpligt med biltrafik utanför körfältet.


Vid öppningar i heldragna linjer ska M4 led linje markeras. Enkel heldragen mittlinje ska vara gul då den används som tillfällig markering och gäller då istället för den vita befintliga mittlinjen.


Heldragen linje i gult utförande för tillfällig vägmarkering ska minst ha linjebredden 0,2 m.


Vid avfart på motorväg ska rampens kantlinje gå parallellt med motorvägens kantlinje i 100 meter före avfartsvisaren. Samma princip tillämpas vid samma typ av avfart på mötesfri väg, eller annan väg. Avfart vid motorväg ska markeras enligt Figur 13.26.


Figur 13.26 Vägmarkering vid avfart på motorväg


Vid avfart på motorväg *) ska rampens kantlinje gå parallellt med motorvägens kantlinje i 100 meter före avfartsvisaren. *) Vid samma typ av avfart på mötesfri väg, eller annan väg ska samma princip tillämpas.


Före avsmalningar vid broar och liknande samt före vägavsnitt där trafik på vägren är olämplig eller utgör fara, ska heldragen kantlinje användas för att leda ut trafik från vägrenen. Linjetypen ska vara H(0,30).


Kantlinjen ska vara minst så lång som Tabell 13.10 anger. Tabell 13.10 Längd på heldragen linje före avsmalning


Figur 13.27  Heldragen kantlinje, s.k. utförningslinje, före avsmalning


Understiger frisiktsvärden det värde som finns i Tabell 13.11 för frisikt så ska heldragen linje markeras.


Understiger sträckan mellan två heldragna linjer gränsvärdet så ska linjerna sammanbindas. 13.2.1.3.9 M9 Spärrområde Spärrområde ska vara utfört på vägyta som inte får trafikeras. Måttsättning ska utföras enligt Figur 13.28 och Tabell 13.12.


Figur 13.28 Måttplacering för spärrområde


Tabell 13.12 Spärrområdestyper Typ av spärrområde Lutning Mått mellan linjer (m), A Linjebredd (m), B Fylld yta i meter  2) , C Begränsningslinjer Tätort(genomfart) 1:2 3,0 0,2 1,0 H(0,2)


Motorväg 1:2 3,0 1) 0,4 2,0 H(0,3) 1) Om spärrområdets längd utanför tätort överstiger 100 m ska mått mellan linjer ökas till 6,0 m. 2) Spetsen ska helfyllas fram till begränsningslinjen. Det ska vara fyllt från sin spets fram till att den totala bredden av spärrområdet är 1, 1,5 eller 2,0 meter, se Figur 13.29 .


Figur 13.29 Alternativa utformningar av spärrområde


Figur 13.30 Spärrområde på mötesfri väg där 2 körfält övergår till 1.


\"Inom tätort med vägbelysning ska spärrområde \"Tätort (genomfart)\" i Tabell 13.12 användas.\"


På vägar med tillåten hastighet ≥60 km/h ska kantstenstillägg mellan refug och vägmarkering användas.


Kantstenstillägget ska vid landsbygdsförhållanden vara >0,5 m och i tätort >0,2 m.


Vid öppningar i begränsningslinjen till spärrområdet ska M4 Ledlinje markeras.


M10-M12 Markering M12 Varningslinje i kombination med mittlinje ska användas som förvarning till heldragen mittlinje eller spärrområde.


Tvärgående markeringar M13 Stopplinje Markering M13 ska utföras med 0,40 m bredd. Markering M13 ska utföras rak.


M14 Väjningslinje Markering M14 ska utföras rak.


M15 övergångsställe M16 Cykelpassage eller cykelöverfart Markering M16 ska användas vid cykelpassage och reglerad cykelöverfart.


M17 Farthinder Vid högsta tillåtna hastighet ≥30 km/h ska farthinder märkas ut.


M17a Cykelbox övriga markeringar M18 Förberedande upplysning om väjningsplikt eller stopplikt


M19 Körfältspilar I varje körfält ska minst två körfältspilar markeras vid flera körfält i samma körriktning då något av körfälten viker av.


På väg med tillåten hastighet >60 km/h ska körfältspilarna vara i överstorlek.


Där körfältspilar finns i skilda körfält i en tillfart ska de vara placerade jämsides.


Tabell 13.13 Avstånd i meter mellan körfältspilar c/c avstånd mellan Normalstorlek ≤ 60 km/h överstorlek > 60 km/h Pil 1 och pil 2 20,0 m 25,0 m


Pil 2 och pil 3 25,0 m Behövs det ytterligare pilar ska avståndet mellan pilarna vara 20,0 m i normalstorlek och 25,0 m för pilar i överstorlek.


Figur 13.31 Körfältspilar i ramp för att förhindra spökkörning.


Figur 13.32 Placering av körfältspilar i körfält


Figur 13.33 Mått på körfältspilar i normalstorlek


Figur 13.34 Cirkulationspilar i överstorlek


Figur 13.35 Cirkulationspilar i normalstorlek


Figur 13.36 Mått på körfältspilar i överstorlek 13.2.1.5.3 M20 Körfältsbyte Anvisning om körfältsbyte ska finnas före plats där körfält upphör exempelvis vid stigningsfält och omkörningsfält. Markeringen ska vara placerad mitt i det körfält som upphör.


Figur 13.38 Anvisning om körfältsbyte i överstorlek


Tabell 13.14 c/c avstånd i meter mellan M20 Körfältsbyte vid olika hastigheter


Pilnumreringen börjar där körfältslinjen upphör och går sedan bakåt i körriktningen.


13.2.1.5.4 M20a Förberedande upplysning om heldragen mittlinje m.m. Markeringen ska vara utförd mellan körfält för trafik i motsatta riktningar och anger att en heldragen mittlinje eller fysisk avgränsning finns längre fram i färdriktningen. Markeringen ska användas i kombination med mittlinje eller varningslinje. 13.2.1.5.5 M21 Förbud mot att stanna och parkera 13.2.1.5.6 M22 Förbud mot att parkera


Markeringen är gul och ska utföras med 0,10 meters bredd. Den markerade linjen är 1,0 meter Markeringen ska även ange utsträckning av buss hållplats.


M23 Förbud mot att stanna och parkera eller att parkera Markeringen är gul och ska utföras med 0,10 meters bredd.


M24 Uppställningsplats Markeringen anger gränsen för uppställningsplats för fordon.


M25 Gång- och cykelpil M26 Cykel Markeringen visar bana eller lämplig färdväg för cyklande och för förare av moped klass 2.


M27 Gående Markeringen visar bana eller lämplig färdväg för gående.


M28 Buss Markeringen får endast utföras i körfält som är reserverat för fordon i linjetrafik dygnet runt.


M29 Hastighet Markeringen upplyser om högsta tillåtna hastighet och förstärker vägmärke C31 hastighetsbegränsning.


M30 Vägnummer M31 ändamålsplats Markeringen upplyser om en uppställningsplats som är avsedd för ett visst ändamål.


M32 Stopp Markeringen används tillsammans med märke B2 stopplikt och M13 stopplinje.


M33 Rörelsehindrad Markeringen får inte användas annat än för uppställningsplats för personer med funktionsnedsättning.


M34 Information Vägmarkeringsritningar Vägmarkeringar ska utföras enligt ritningar i Tabell 13.15.


Tabell 13.15 Gällande vägmarkeringsritningar Beteckning Beskrivning 3-vägs, typ A1, utan refug: A-1m A-2m 4-vägs, typ A, utan refug: A-H1m 3-vägs, typ B med refug i sekundärväg: B-1m


B-2m 4-vägs, typ B med refug i sekundärväg: B-5m 3-vägs, typ C med separat körfält för vänstersvängande: C-1m 4-vägs, typ C: C-2m


C-3m 4-vägs, typ D, cirkulationsplats: D-1m D-4m . flera körfält 4-vägs, typ E, trafiksignal: E-1m Ledlinjer 1


E-3m komp Flera körfält, ledlinjer. Ledlinjer 2 Påfarter och högerpåsvängskörfält: MVpåfart-2m Motorvägspåfart. 2FBpåfart-1m Högerpåsvängskörfält på bred tvåfältsväg Avfarter och högeravsvängskörfält:


*) Vägmarkeringen i primärvägens högra körbanekant ska löpa genom/förändras i de tvångspunkter som anger fönstrets läge respektive spärrsträckans slut. 13.2.1.7 Räfflor 13.2.1.7.1 Allmänt


Cirkulära räfflor ska inte utföras närmare bostadsbebyggelse än 150 meter. Räfflor ska förseglas. 13.2.1.7.2 Motorväg Motorväg ska förses med räfflor i yttre vägren.


Räfflor ska utföras enligt Tabell 13.16. Tabell 13.16 Räfflor på motorväg Vägren (höger)


Typ av räffla Cirkulär Bredd (m) 0,50 Längd (m) 0,17 Djup (m) 0,012 Centrumavstånd (m) 0,30


Räfflor i vägren ska placeras 0,5 m från höger kantlinje. 13.2.1.7.3 Mötesfri väg Mötesfri väg ska förses med sinus räfflor i höger vägren. Räfflor ska utföras med typ enligt .


MVpA-2m Parallellavfart på motorväg  *) . MVkA-2m . Kilavfart på motorväg  *) . 2FBkA 1m Kilavfart eller kilformat högeravsvängskörfält på bred 2- fältsväg Mötesfria vägar: MLV-1m


MLV-2m MLV-3m MLV-4m övriga ritningar: MVavslut-m Inledning/avslutning på motorväg. 2FBstigning-1m Stigningsfält på bred tvåfältsväg.


Tabell 13.17 Räfflor på mötesfri väg Vägren (höger) Typ av räffla Sinus Bredd (m) 0,30 Längd (m) 0,60


Centrumavstånd (m) 0,60 13.2.1.7.4 Tvåfältsväg Räfflor ska utföras med typer enligt Tabell 13.18.


Räfflor i vägmitt ska utföras på tvåfältsvägar med VR >60 km/h och belagd vägbredd ≥ 7,0 meter.


Tabell 13.18 Räfflor på tvåfältsväg Vägmitt Vägren Typ av räffla Sinus Sinus Bredd (m) 0,30 *) 0,30 Längd (m) 0,60 0,60


*) 0,55 (dubbla rader) kan tillämpas när dubbla 0,15 linjer används.


Bullerremsor Bullerremsor ska utföras vinkelrätt mot körriktningen. Bullerremsor ska placeras före den punkt som kräver den särskilda uppmärksamheten.


Bullerremsor ska placeras i grupper med 3 stycken i varje, se Figur 13.39.


Figur 13.39 Exempel på utförande av bullerremsor 13.2.1.9 Vägbaneretroreflektorer och LED-markeringar 13.2.1.9.1 Allmänt Vägbaneretroreflektorer eller LED-markering ska vara vita. 13.2.1.9.2 Placering Vägbaneretroreflektorer eller LED-markering ska placeras i linjen som de förstärker.


Retroreflektorer som används för att öka synbarheten av spärrområden ska placeras utanför begränsningslinjen i körfältet.


Vägkantsutmärkning Kantstolpar 13.2.2.1.1 Allmänt Kantstolpar ska användas på vägar med VR ≥80 km/h, åDT-0 ≥2000 och som saknar vägbelysning, och lokalt lägre trafikflöde eller lägre skyltad hastighet längs vägavsnitt kortare än 2 km ska inte medföra avbrott. En kantstolpe ska vara vit och eftergivlig.


Höjden på en kantstolpe ska vara 1,05 m räknat från beläggningsytans nivå.


En kantstolpe ska ha en projicerad bredd mot trafiken som är minst 0,10 m.


Stolptoppen ska vara rundad eller lutande med största lutning 1:1,5 mot vägen.


På den övre delen av kantstolpen ska det finnas ett 0,25 m brett horisontellt svart band.


Kantstolpe ska vara försedd med reflektor centralt placerad i såväl vertikal som horisontell led i det svarta bandet.


Retroreflektorernas centrum ska placeras på höjden ca 0,80 m över beläggningsytans nivå. Kantstolpe i mark ska vara av typen D2 enligt {SS-EN12899-3}.


Reflektor ska vara 1. antingen rektangulär med en area större än eller lika med 7 200 mm 2 med största höjd 200 mm och största bredd 45 mm, 2. eller två cirkulära med en diameter större än eller lika med 60 mm, placerade med 100 mm lodrätt mellanrum.


Reflektor ska vara vit utom reflektor placerad direkt före och efter anslutning/korsning, busshållplats, parkeringsplats och rastplats där reflektor ska vara gul.


En reflektor till kantstolpe på motorväg ska vara av typ R1 klass 3 eller R2 klass 2, på övriga vägar ska den vara av typ R1 RA2 enligt {SS-EN 12899-3}. 13.2.2.1.2 Placering Kantstolpar ska sättas upp längs vägens båda sidor. Kantstolpe ska placeras ca 1,0 m utanför vägbanekant.


Placeringen i sidled ska vara konstant på så långa sträckor som möjligt. Där avståndet mellan vägbanekant och dikesbotten är litet eller vid vägsektion med minst 9,0 m bredd får sidoavståndet vara 0,5 m.


Längs dubbelriktad väg ska kantstolpe för varje körriktning visa rektangulär reflektor längs vägens högra sida och 2 runda retroreflektorer längs vägens vänstra sida.


Längs enkelriktad väg, d.v.s. motorväg, motorvägsramp eller mötesfri väg, ska kantstolpar visa rektangulära retroreflektorer på både höger och vänster sida om körbanan och ingenting på baksidan.


Avståndet i längsled mellan kantstolpar ska vara 100 m: 1. på raksträcka 2. vid horisontalradie > 700 m 3. vid konkav vertikalradie > 2500 m 4. vid konvex vertikalradie > 2500 m.


Avståndet i längsled mellan kantstolpar ska vara 25 m: 1. vid horisontalradie < 700 m 2. vid konvex vertikalradie < 2500 m.


På raksträcka och i konkav vertikalkurva ska minst tre kantstolpar på samma sida vara synliga samtidigt. Längs väg med räcke ska kantstolpe placeras på eller bakom räcke.


Vid minskning av antalet körfält, t.ex. vid övergång från två till ett körfält på mötesfri väg, ska avståndet i längsled mellan kantstolpar på mitträcke vara 10,0 m. Gäller inte för reflektor i mötande trafikriktning.


Kantstolpar på räcke ska placeras så att kraven på sikt, enligt avsnitt 9.1.5 Sikt, uppfylls.


Vid högt räcke där kantstolpe inte kan placeras på eller bakom räcke ska retroreflektorer av samma typ och storlek som för kantstolpar användas på samma höjd och avstånd som retroreflektorer på kantstolpar. 13.2.2.1.3 Placering i korsning


Vid korsningstyp C på en väg som saknar kantstolpar ska kantstolpar placeras på en sträcka från ca 100 m före till ca 100 m efter refug, se Figur 13.40.


Figur 13.40 Placering av kantstolpar vid korsningstyp C Längs vägens vänstra sida ska kantstolpe vara utan retroreflektor.


Kantstolpe i spärrområde eller refug ska visa rektangulär retroreflektor mot trafiken.


En primärväg som är försedd med kantstolpar ska i en trafikplats även ha kantstolpar längs ramperna.


Vid avsmalnande väg ska kantstolpar kompletteras med X3 Markeringsskärm för sidohinder enligt Figur 13.41 för att leda trafiken från vägrenen.


Figur 13.41 Utmärkning vid avsmalnande väg Räckesretroreflektorer Räckesreflektorer ska användas på vägar med tillåten hastighet ≥8o km/h som saknar vägbelysning. Räckesreflektorer ska vara vita och ha ett reflexvärde ≥1100 CIL.


Räckesreflektorer ska vara vita utom reflektorer placerade direkt före och efter anslutningar/korsningar, busshållplatser, parkeringsplatser och rastplatser där retroreflektorer ska vara gula.


Räckesreflektorer ska placeras med centrum på höjden ca 0,40-0,60 m över beläggningsytans nivå.


På raksträcka och i konkav vertikalkurva ska avståndet i längsled mellan räckesreflektorer vara 50,0 m.


I kurvor med radie ≤700 m samt i konvexa vertikalkurvor med radie ≤2500 m ska avståndet i längsled mellan räckesreflektorer vara 25,0 m.


Vid minskning av antalet körfält, t.ex. vid övergång från två till ett körfält på mötesfri väg, ska avståndet i längsled mellan räckesreflektorer på mitträcke vara 10,0 m. Gäller inte för räckesreflektorer i mötande trafikriktning. Ett räcke ska förses med minst 3 räckesreflektorer.


Markeringsstolpar Markeringsstolpar ska användas vid driftvändplatser, katastroföverfarter och överledningsplatser. Markeringsstolpar ska placeras med ett maximalt avstånd på 10,0 m.


Höjden på en markeringsstolpe ska vara 1,05 m räknat från underlagets nivå. Den projicerade bredden ska vara minst 80 mm.


På den övre delen av stolpen ska det finnas två 40 mm breda horisontella blå band placerade med 40 mm mellanrum med centrum på höjden cirka 0,80 m över underlagets nivå.


De blå reflexbanden ska vara av typ RA2 enligt {SS-EN 12899-1}. Trafiksignaler


Allmänt trafiksignaler B3 ska monteras om anläggningen ska släckas säsongsvis eller om risk finns för missförstånd vid driftsavbrott då signalen släcks. Varierande hastighet (VH) i korsningar


Allmänt Varierande hastighet i korsning ska vara utformad med rekommenderad hastighet.


Skyltning för varierande hastighet i korsning ska vara utformad enligt regelverk för C31.


Varierande meddelandeskylt ska vid aktiverat läge vara utformad med en vit bård.


I inaktiverat läge får varierande meddelandeskylt inte visa en vit bård.


Korsning med varieraned hastighet ska vara utformad så att dimensionerande fordon som ges ett lägre dimensionerande hastighetsbudskap (reglerade fordon R, se Figur 13.42) ska kunna retardera ner till dimensionerande hastighet innan risk för konflikt föreligger.


Figur 13.42 3-vägskorsning med VH 60 km/h. Reglerade fordon (Pb R): fordon som man vill påverka via ett hastighetsbudskap. Anmälande fordon (Pb A): fordon som ska påverka hastighetsbudskapet. D1 och D2 är detektorer som mäter närvaro


Detektering för fordon A enligt Figur 13.42 ska vara utformad så att dimensionerande fordon som inte ges ett lägre dimensionerande hastighetsbudskap ska kunna hinna förbi konfliktpunkt enligt högre dimensionerande hastighetsgräns utan att risk för konflikt föreligger.


Lägre dimensionerande hastighetsbudskap vid korsande kurser mellan fordon ska vara högst 60 km/h.


\"Väg- och gatubelysning Förutsättning Kapitel Väg- och gatubelysning omfattar väg- och gatubelysning men även ett avsnitt om Tunnelbelysning. När begreppet \"en belysningsklass högre\" används menas en höjning i belysningsnivå, t.ex. från C3 till C2 eller M4 till M3. Med begreppet \"en belysningsklass lägre\" menas det motsatta förhållandet.\"


Val av belysningsklass Förutsättning Val av belysningsklass bestäms utifrån vilken miljö anläggningen placeras i, landsbygd, tätort eller gång- och cykelväg. I avsnitt Belysning på landsbygd, avsnitt Belysning i tätort och avsnitt Belysning på GCM-vägar finns uppgifter som ska användas för att bestämma om det ska vara belysning och i så fall vilken belysningsklass (belysningsteknisk kvalité). Boverkets Författningssamling BFS 2011:5 ALM 2 ställer krav på belysning av allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader ska kunna användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Vid uppförande av ny eller vid förändring av belysningsanläggning, med annan innehavare än Trafikverket, längs allmän väg som staten är huvudman för, ska tillstånd ha sökts från Trafikverket .


Krav i Boverkets Författningssamling ska beaktas vid planering av belysning i tätort, rastplats och plats för kollektivtrafik.


Belysning på landsbygd Vägar Förutsättning Vägar utanför tätort ska normalt inte förses med vägbelysning.


I förekommande fall, även om krav på vägbelysning inte finns, så kan det ändå vara anledning att överväga att belysa. Det gäller sträckor som har en avsevärt högre andel mörkerolyckor än vad som är normalt under mörker, partier med störande eller missledande ljus i stor omfattning eller onormalt stor gång- och cykeltrafik på vägren efter mörkrets inbrott.


Om åDT-värden i Tabell 14.1 överskrids ska vägen ha vägbelysning. Tabell 14.1 Typsektion och trafikflöde Typsektion åDT-0 Motorväg 35 000 Mötesfri väg 20 000


Tvåfältsväg utan GCM-trafik 7 000 Tvåfältsväg med GCM-trafik 5 000


14.1.1.1.1 Trafikmiljöns svårighetsgrad Förutsättning Belysningsklass bestäms av trafikmiljöns svårighetsgrad och vägtyp.


\"Trafikmiljöns svårighetsgrad ska väljas som \"Stor\" om; • stort antal gång- och cykeltrafikanter trafikerar vägren (efter mörkrets inbrott), • störande eller missledande ljus förekommer, • vägbanan har smala körfält, vägrenar eller smal mittremsa, • hastighet >80km/h, på väg utan trafikriktningsseparering.\"


Om inte något av kriterierna i ovanstående punktsatser är relevanta ska svårighetsgraden väljas enligt Tabell 14.2.


Tabell 14.2 Trafikflödets inverkan på trafikmiljöns svårighetsgrad på landsbygd åDT (årsdygnsmedeltrafik) Tvärsektion < 5 000 5 000 – 11 999 12 000 – 14 999 ≥ 15 000


\"Vid uppförande av belysning trots att krav enligt punktsatser ovan och Tabell 14.2 ej är uppfyllda ska trafikmiljöns svårighetsgrad väljas som \"Liten\".\"


Belysningsklass i landsbygd ska väljas enligt Tabell 14.3. Tabell 14.3 Belysningsklasser på landsbygd Trafikmiljöns svårighetsgrad


Vägtyp Stor Normal Liten Motorvägar ≥ 70 000 åDT M2 M3 M4 Motorvägar < 70 000 åDT M3 M4 M5 Mötesfri väg utan GC-trafik M3 M4 M5


Korsningar och trafikplatser Förutsättning även om anslutande vägar är obelysta kan det finnas anledning att förse korsningen eller trafikplatsen med belysning. Med stor komplexitet avses att korsningen eller trafikplatsen skiljer sig från en normal utformning, har stor andel anslutande, avvikande och växlande trafik i mörker samt att förarna utsätts för störande ljus i stor omfattning.


Belysningsklassen ska vara minst lika hög som den högsta av anslutande vägars belysningsklass. 14.1.1.2.1 Korsningar Korsning med stor komplexitet ska vara försedd med vägbelysning, vid referenshastighet ≥ 70 km/h ska belysningsklass C3 väljas och vid referenshastighet ≤60 km/h ska minst belysningsklass C4 väljas.


Mellan belysta korsningar där sträckan är kortare än 100m ska vägen vara försedd med vägbelysning, minst belysningsklass M4.


Trafiksignalreglerade korsningar ska vara försedda med vägbelysning, minst belysningsklass C3. 14.1.1.2.2 Trafikplatser Planskild trafikplats med stor komplexitet ska vara försedd med vägbelysning, vid referenshastighet ≥ 70 km/h ska minst belysningsklass C3 väljas och vid referenshastighet ≤60 km/h ska minst belysningsklass C4 väljas.


Mellan belysta trafikplatsers på- och avfarter där sträckan är kortare än 500 m ska vägen vara försedd med vägbelysning, minst belysningsklass M4.


Ramper samt av- och påfarter ska belysas med samma belysningsklass som primärvägen.


Vid obelyst primärväg där endast ramp ska belysas ska minst belysningsklass M4 användas. 14.1.1.2.3 Cirkulationsplatser Cirkulationsplats ska vara försedd med vägbelysning.


I cirkulationsplatser ska belysningsklassen vara en klass högre än den högsta av de anslutande vägarnas belysningsklass.


I cirkulationsplatser där de anslutna vägarna är obelysta, ska belysningsklass C3 väljas.


Effektbelysning i cirkulationplats får inte utformas så att den blir missledande för förare eller kan förväxlas med fordonsbelysning.


Sidoanläggningar 14.1.1.3.1 Busshållplatser Förutsättning Med elanslutning till rimlig kostnad  avses att avstånd till nätägares anslutningspunkt (fågelvägen) inte får vara mer än 199 m för ny elservis.


Vid belysta vägar ska vägbelysningen anordnas så att även busshållplaten blir belyst. Hållplatsen ska vid belysta vägar belysas med samma belysningsklasser som vägen i övrigt. Bussficka ska hanteras som köryta (C-klass) och plattform som gångyta (P- klass).


För busshållplatser vid obelysta vägar ska belysning ordnas för plattformar typ 1, 2 och 3 om möjlighet till elanslutning för rimlig kostnad finns.


Vid obelyst väg och om passage mellan två motstående belysta busshållplatser sker i plan ska belysning med minst klass C5 för körytor och klass P4 för gångytor ordnas i båda hållplatsernas utbredning.


Vid planskild passage av obelyst väg ska istället endast gångytor på plattformar och gångväg mellan busshållplatser belysas med belysningsklass P4, armaturer ska ha minst avskärmningsklass G*6 och max stolphöjd ska vara 6,0 m. 14.1.1.3.2 Parkeringsplatser Parkeringsplats vid belysta vägar ska vara belyst med minst belysningsklass P4 14.1.1.3.3 Vändplatser


Vändplatser på belysta vägar ska belysas med samma belysningsklass som vägen i övrigt. 14.1.1.3.4 Rastanläggningar Rastficka på belysta vägar ska belysas med samma belysningsklass som vägen i övrigt, dock med minsta belysningsklass C5.


Rastplats där servicebyggnad finns ska vara belyst, belysningen ska koncentreras till rastplatsens grundfunktioner.


Belyst rastplats ska minst ha belysningsklass C5 för körytor och klass P4 för gång- och lekytor.


Uppställningsplats för tung trafik ska vara belyst med minst belysningsklass C4. Belysningen ska utformas så att skuggning från lastbilar undviks.


Publika byggnader t.ex. toalett, ska ha belysning vid entré. Armaturer på rastanläggning vid obelyst väg ska ha minst avskärmningsklass G*6.


14.1.1.3.5 Kontrollplats På kontrollplats klass 1 och 2 ska öppna ytor, uppställningsplatser och parkeringsplatser uppfylla belysningstekniska krav enligt i SS-EN 12464-2 Belysning av arbetsplatser –Del 2: Arbetsplatser utomhus referens 5.1.3.


Belysningen ska vara timerstyrd. Om kontrollplatsen är integrerad med en rastplats gäller krav för belysning rastplats.


övergångsställen Se avsnitt 14.1.2.4 övergångsställen. 14.1.1.5 övriga anläggningar 14.1.1.5.1 Broar och öppningsbara broar


På belyst väg ska bro belysas med samma belysningsklass som vägen i övrigt.


öppningsbar bro ska vara försedd med vägbelysning, minst belysningsklass C3.


Stolpe får inte placeras på rörliga brodelar på klaff- eller rullbroar. 14.1.1.5.2 Bryggor och färjelägen Av- och påfartsramper ska belysas med minst belysningsklass C2.


övriga ytor, parkeringsplatser och uppställningsplatser ska vara belysta enligt belysningsklass C3.


Belysning i tätort Vägar och gator i tätort ska vara försedda med belysning *) .


Utformning av belysning och valet att belysa ska vara anpassat till aktuell trafiksituation och omgivande miljö. *) Undantag medges om vägen inte är avsedd för blandtrafik och är av landsbygdskaraktär (t.ex. för genomfart). Då ska en bedömning göras enligt förutsättningar i avsnitt 14.1.1 Belysning på landsbygd.


Vägar och gator Förutsättning Belysningsklass bestäms av trafikmiljöns svårighetsgrad och vägtyp. I förekommande fall, även om krav på vägbelysning finns, så kan det ändå vara anledning att överväga att inte belysa. Vägar som inte har blandtrafik och oskyddade trafikanter kan, trots att de ligger i tätort, bedömas enligt förutsättningar i avsnitt 14.1.1 Belysning på landsbygd.


14.1.2.1.1 Trafikmiljöns svårighetsgrad Trafikmiljöns svårighetsgrad är stor om; • stort antal GC-trafikanter trafikerar vägren (efter mörkrets inbrott), • störande eller missledande ljus förekommer, • vägbanan har smala körfält, vägrenar eller smal mittremsa, • hastighet >80km/h, på väg utan trafikriktningsseparering.


Om inte något av kriterierna i ovanstående punktsatser är relevanta ska svårighetsgraden väljas enligt Tabell 14.4.


Tabell 14.4 Tvärsektionens och trafikflödets inverkan på svårighetsgraden i tätort Dh - avser antal fordon vid dimensionerande timme


Tvärsektion < 300 300 – 999 1 000 – 1 499 1 500 – 3 499 ≥ 3 500 Tvåfältsväg Liten Normal Normal Stor Stor > 2 körfält Liten Liten Normal Normal Stor


Belysningsklass i tätort ska väljas enligt Tabell 14.5. Tabell 14.5 Belysningsklasser i tätort Trafikmiljöns svårighetsgrad


Vägtyp Stor Normal Liten Motorväg ≥ 70 000 åDT M2 M2 M3 Motorväg < 70 000 åDT M3 M4 M5 Genomfart och infart M2 M3 M4 Huvudgata M3 M4 M5


Lokalnät: uppsamlingsgata och lokalgata 30 km/h M4 M5 M6 Lokalnät: skola och daghem 30 km/h M3 M4 M5 Miljöprioriterad gata C3 C4 C5 Gångfartsområde C4 C4 C4


Korsningar och cirkulationsplatser Belysningsklassen ska vara minst lika hög som den högsta av de anslutande vägarnas belysningsklass. 14.1.2.2.1 Korsningar Korsning ska vara försedd med vägbelysning.


14.1.2.2.2 Trafikplatser Trafikplats ska vara försedd med vägbelysning. 14.1.2.2.3 Cirkulationsplatser Cirkulationsplats ska vara försedd med vägbelysning.


I cirkulationsplatser ska belysningsklassen vara en klass högre än den högsta av de anslutande vägarnas belysningsklass.


Effektbelysning i cirkulation får inte utformas så att den blir missledande för förare eller kan förväxlas med fordonsbelysning. 14.1.2.3 öppna platser 14.1.2.3.1 Torg


Torgets olika trafikantzoner ska vara belysta enligt krav för respektive trafikslag. Bländningsklass på torg ska vara GR L ≤ 55.


I kulturhistorisk känslig miljö ska ljussättning vara varsamt utförd. 14.1.2.3.2 Bussterminaler och busshållplatser


Vid belysta vägar ska vägbelysningen anordnas så att även busshållplaten blir belyst. Hållplatsen ska vid belysta vägar belysas med samma belysningsklasser som vägen i övrigt. Bussficka ska hanteras som köryta (C-klass) och plattform som gångyta (P- klass).


Bussterminal ska belysas med belysningsklass C1. 14.1.2.3.3 Parkeringsplatser Parkeringsplatser ska belysas enligt SS-EN 12464-2 tabell 5.9 Parking areas.


övergångsställen Vid belysta vägar ska vägbelysningen anordnas så att även övergångstället blir belyst. övergångsställen inklusive en kort sträcka före och efter, ska vid belyst väg belysas med en belysningsklass högre än vägen i övrigt.


Om övergångställe ska belysas vid obelyst väg ska belysning med minst klass C5 för körytor och klass P4 för gångytor ordnas.


Vägbelysningen ska anordnas på ett sådant sätt att en god negativ kontrast uppnås med fotgängare som en mörk silhuett mot en ljus bakgrund.


Då inte normal vägbelysning ger tillräcklig trafiksäkerhet genom att god negativ kontrast uppnås, ska separatbelysning anordnas.


Typ av separatbelysning, dess position och orientering till övergångsstället ska utformas så att positiv kontrast genom vertikal belysning uppnås utan att skapa bländning för föraren.


Separatbelysning av övergångställe får inte utföras om vägbelysning saknas eller övriga belysningskrav enligt VGU inte klaras.


Belysning av GCM-bana/väg Allmänt Belysningen ska vara utformad så att miljön känns trygg. Belysning ska anpassas till platsens omgivningsljus.


\"GCM-bana/väg Förutsättning Utanför tätort anger Riktlinje TDOK 2014:0286 \"Belysning av cykelnät utanför tätort\" när GCM-bana/väg ska belysas.\"


Inom tätort ska GCM-bana/väg vara belysta enligt belysningsklass P3. För områden med tät trafik eller med mycket omgivningsljus ska belysningsklass P2 användas.


GCM-bana/väg utanför tätort som förses med belysning ska belysas enligt belysningsklass P4. 14.1.3.2.1 GCM-bana/väg intill körbana Förutsättning


Där både GCM-bana/väg och köryta ska belysas anordnas det i första hand med vägbelysningsstolpar som belyser båda ytorna. GCM-bana/väg kan vid behov kompletteras med separata lägre stolpar.


Där GCM-bana/väg och vägs körbana ligger intill varandra och endast är åtskilda med vägmarkering, kantstöd, räcke eller liknande ska belysning vara anordnad så att även körbanan blir belyst med lämplig belysningsklass.


Belyst GCM-bana/väg som går längs med obelyst väg ska uppfylla avskärmningsklass G*6 samt ha max stolphöjd 6 m. 14.1.3.2.2 Karaktär och orientering


Stolpar ska placeras så att GCM-banans/vägens riktning och utsträckning i rummet blir tydlig.


Belysningen ska planeras så att entréer och målpunkter tydligt framgår


Belysning av GCM-bana/väg under bro Belyst GCM-bana/väg som går under bro ska ha samma belysningsklass som anslutande delar, dock lägst belysningsklass P4.


GCM-bana/väg som går under bro där brons utsträckning i GCM-banans/vägens riktning överstiger 5 gånger öppningens bredd tvärs GCM-banans/vägens ska förses med dagbelysning.


Dagbelysning ska vara minst belysningsklass C0, med avvikelse att den horisontella medelbelysningsstyrkans driftvärde i marknivå ska vara minst 100 lux.


Dagbelysning ska ljusstyras så att den på natten har samma belysningsklass som anslutande GCM-bana/väg.


Trappor Trappor ska ha belysning vars ljusriktning och ljusnivå tydligt markerar trappan i förhållande till omgivningsljuset på platsen.


Trappa ska ha samma belysningsklass som anslutande delar, dock lägst belysningsklass P4.


Gång- och cykelfållor Förutsättning Avsnittet berör plankorsningar med järnväg och spårväg på särskild banvall.


Gång- och cykelfålla ska vara belyst om angränsande väg är belyst. Gång- och cykelytan i fållan ska minst uppfylla belysningsklass P2 med extra krav på ansiktsigenkänning (E v ) samt avskärmningsklass G*6.


Om angränsande GCM-bana/väg har belysningsklass P1 ska även gång-och cykelfällan ha belysningsklass P1.


Belysningsklasser Förutsättning En belysningsklass är definierad av fotometriska krav, som inriktar sig på de visuella behov som trafikanten har för olika typer av vägar och omgivningar. Normativ referens är SS-EN 13201 del 2-5.


Belysningsklasser vid motortrafik Förutsättning M-klassen är till för motorfordonsförare och syftar till körning längs vägsträckor med synavstånd på över 60 m.Vägytans luminans fås från mätning eller beräkning av belysningstyrkan på vägytan, vägytans reflektionsegenskaper och observatörens position. Regler ges i SS-EN 13201-3 och SS-EN 13201-4.


M-klass i Tabell 14.6 ska användas för motorfordonsförare där hög eller normal hastighet tillåts och siktsträckan är över 60 meter.


Tabell 14.6 M– klass Klass Vägytans medelluminans från en körbana på en väg med torrt och vått väglag Synnedsättande bländning Omgivnings- ljus Torrt tillstånd Vått Torrt tillstånd


U 0w [minimum] f TI i % [maximum] R EI  b [minimum]


M5 0,50 0,35 0,40 0,15 15 0,30 M6 0,30 0,35 0,35 0,15 20 0,30 a Luminanslikformighet ( U l ) ger ett mått på synbarhet för upprepat mönster av ljusa och mörka fläckar på vägbanan och är endast relevant för visuella förhållanden på långa oavbrutna vägavsnitt och ska därför endast tillämpas under sådana omständigheter. De värden som anges i kolumnen skiljer sig från SS-EN 13201-2:2016 och är minsta rekommenderade för den specifika belysningsklassen vid beräkning med vägbeläggning av N-klass.


b Detta kriterium ska endast tillämpas när det inte finns några områden med egna belysningskrav intill körbanan, t.ex. vägren som används för gående. Omgivningsljus EIR är relativt nytt och oprövat och kan därför komma att justeras.


Belysningsklasser vid konfliktzoner Förutsättning C-klasserna är till för motorfordonsförare och avsedda för användning på konfliktzoner på trafikleder där trafiksammansättningen i huvudsak består av motortrafik. Konfliktzoner förekommer också där fordon korsar varandra eller beblandar sig med fotgängare, cyklister eller andra trafikanter. Områden som visar en förändring i väggeometri, så som reducerat antal körfält eller avsmalnat körfält eller körbanebredd, betraktas också som konfliktzon. Dessa zoner leder till en ökad risk för kollisioner mellan fordon, mellan fordon och fotgängare, cyklister och andra trafikanter, och/ eller mellan fordon och fasta föremål. Där angränsande områden har belysningsrekommendationer baserade på luminans och horisontell belysningsstyrka, kan Tabell 14.8 användas för att bestämma jämförbara ljusnivåer av M- och C-klasser. Den vedertagna korrespondensen mellan luminans och genomsnittlig horisontell belysningsstyrka beror på ytans ljushet som representeras av Q0 värdet från ytan. C-klass är främst avsedd att användas då vägluminansberäkningar inte går att utföra eller inte är tillämpbara. Detta kan inträffa när de synavstånd är mindre än 60 m och då det finns flera observatörspositioner som är av betydelse. C- klasserna är dessutom avsedd för andra trafikanter inom konfliktzonen. C- klasser tillämpas för gång- och cyklister i sådana fall, där P klasser inte är tillräckliga.


C-klass enligt Tabell 14.7 ska användas i konfliktzoner. Tabell 14.7 C –klass Klass Horisontal belysningsstyrka Synnedsättande bländning E i lx [minimum driftvärde]


C4 10,0 0,40 15 C5 7,50 0,40 15 a Då synnedsättande bländning f TI är möjlig att beräkna.


översättning från M-klass till C-klass och omvänt ska utföras enligt Tabell 14.8. Tabell 14.8 M- och C-klass likställs för olika värden på vägytans Q0


Belysningsklass C om Q 0  ≤ 0.05 cd·m -2 ·lx -1 C0 C1 C2 C3 C4 C5 Belysningsklass C om 0.05 cd·m -2 ·lx -1 < Q 0  ≤ 0,08 cd·m -2 ·lx -1 C1 C2 C3 C4 C5 C5 Belysningsklass C om Q 0 > 0.08 cd·m -2 ·lx -1 C2 C3 C4 C5 C5 C5


Belysningsklasser för gående och cyklister Förutsättning P-klassen är avsedd för gående och cyklister på gång- och cykelbanor, trottoarer och andra vägtyper belägna separat eller längs med vägbanan till en trafikled, och för gågator, torg, parkeringsplatser, skolgårdar m.m.


P-klass enligt Tabell 14.9 ska användas för separat gång- och cykeltrafik.


Tabell 14.9 P-klass Klass Horisontal belysningsstyrka Vertikal belysningsstyrka Synnedsättande bländning Ē m i lx  a [minimum driftvärde]


E min i lx [driftvärde] E v,min i lx  b [driftvärde]


P5 3,00 0,60 1,0 20 P6 2,00 0,40 0,6 20 P7 Prestanda ej fastställd Prestanda ej fastställd


a För att uppnå jämnhet så får inte det aktuella driftvärdet av medelbelysningsstyrkan överstiga 1,5 gånger av Ē m -värdet för angiven klass. Vid högre medelbelysningsstyrka än 15 lx så ska jämnhet U 0 vara ≥ 1/3. b, Om extra krav vid behov av ansiktsigenkänning.


Tilläggskrav för vertikal belysning Klasser för begränsning av bländning och kontroll av störande ljus


Avskärmningsklasser, (G*-klasser) Förutsättning G*-klasserna kan användas för att ställa krav på ljusfördelningen från armaturer. G*-klasserna tillämpas på platser där man vill minimera bländning och störande ljus och där TI inte kan beräknas.


TI mäter slöjluminans som orsakas av synnedsättande bländning i förhållande till den genomsnittliga vägytan luminans, i ungefärlig proportion. Ljusflödet påverkar både dessa termer lika och följaktligen ljusintensitet i förhållande till ljusflödet varför detta uttrycks i tabellen. Beräkningsförutsättningar finns i SS-EN 13201-2:2016. Annex A.1.


G*-klasserna i Tabell 14.10 ska tillämpas för att ställa krav på ljusfördelning från armatur.


Tabell 14.10 Avskärmningsklass, (G*-klass) Klass Högsta förhållande mellan ljusintensitet och ljusflöde som avges i riktningar under horisontalplanet, uttryckt i cd/klm  c


övriga krav vid 70  och över  a vid 80  och över  a vid 90  och över  a


G*1 200 50 Inga G*2 150 30 Inga G*3 100 20 Inga G*4 500 100 10 Ljusstyrkan över 95   a) ska vara noll  b)


G*5 350 100 10 Ljusstyrkan över 95   a) ska vara noll  b) G*6 350 100 0 Ljusstyrkan över 90   a) ska vara noll  b)


a I armaturens alla riktningar utifrån angiven vinkel från lodlinjen med armaturen monterad såsom den ska tillämpas. b Ljusstyrka på upp till 1 cd/klm kan anses vara noll.


Bländningsklasser baserade på bländtalsindex


Bländtal GR L Förutsättning Metod för att beräkna bländningstal på öppna ytor såsom torg, skolgårdar och bussterminaler där TI ej går att tillämpa på grund av geometri och observatörsplats. Beräknas som en funktion av slöjluminans från belysningsanläggningen i relation till omgivningen. GR L beräknas för alla möjliga positioner och betraktelseriktningar inom det aktuella området. Beräkningsförutsättningar finns SS-EN12464-2:2014.


Tabell 14.12 ska tillämpas för att ställa krav på maximalt värde för bländtal för öppna ytor med många olika observatörspositioner.


Tabell 14.11 Bländtal GR L Bländtal GR L Område Nivå R G,L Låg risk 55 Medelrisk 50 Hög risk 45 Rörelse och säkerhet


Endast gående 55 Långsamtgående trafik 50 Normal trafik 45


Anpassning till omgivningen Angränsande anläggningar Belysning av järnvägskorsning och väg intill järnväg ska utformas så att den inte försämrar synbarheten för järnvägens ljussignaler. Belysningsanordningarna intill järnvägsområdet ska utformas i samråd med Trafikverket.


Vägbelysning intill flygplatser ska utformas så att den inte försämrar siktbetingelserna för luftfarten. Belysningsanordningarna ska utformas enligt Transportstyrelsens föreskrifter. För väg under inflygningskorridor, ska de säkerhetsavstånd beaktas, som meddelas av Transportstyrelsen.


Vägbelysning intill hamnar och farleder ska utformas så att den inte försämrar siktbetingelserna för sjöfarten. Belysningsanordningarna ska utformas enligt Transportstyrelsens föreskrifter.


För vägsträcka med korsande eller intilliggande högspänningsledning ska belysningsanläggningen utformas i samråd med ledningsägaren. Bland annat ska säkerhetsavstånd, farliga jordpotentialer, induktion och arbetsmiljöpåverkan från elektriska fält beaktas.


Angränsande miljö Anläggningsprinciper Allmänt Belysningsanläggningen ska förbättra synbarheten av vägen och dess närmaste omgivning.


Belysningsanläggningen ska förtydliga vägens sträckning,och framhäva framförliggande konflikt- och manöverområden. Positionsljus får inte ersätta vägbelysning.


Armaturer Krav i {TRVINFRA 00145} ska vara uppfylld för armaturer.


Ljuskällor Krav i {TRVINFRA 00145} ska vara uppfylld för ljuskällor.


Styrsystem och ljusreglering Krav enligt {TDOK 2013:0580 Elkraftsanläggningar. Styrsystem för belysningsanläggningar för väg} ska vara uppfyllda.


Styrsystem för belysningsanläggningar av typ kategori 4 enligt {TDOK 2013:0580 Elkraftsanläggningar. Styrsystem för belysningsanläggningar för väg}får inte användas.


Val av styrsystem och eventuell ljusreglering ska genomföras i samråd med Väghållarens belysningsansvarige.


Dimring för armaturer med inbyggd nattsänkning ska utföras enligt dimringstabell i {TRVINFRA 00145}.


Ljuspunktsplacering över vägbana får ljuspunktshöjden inte vara mindre än 4,7 m.


Stolpplacering Förutsättning: Om funktionen på stolpar är beroende av påkörningsriktningen ska detta beaktas vid val av material. Anläggning får ej utformas så att funktion riskerar att ej erhållas.


Inom säkerhetszonen ska stolpar vara eftergivliga samt ha uppfångande egenskaper, eller placeras bakom räcken.


När vägen har räcken ska stolpar alltid placeras bakom räcket och utanför räckets arbetsbredd.


Skaderisken för motorcyklister ska beaktas vid stolpplacering. Stolpar i ytterkurvor innebär en ökad skaderisk.


Belysningsstolpe ska vara placerad så att belysningen inte skyms av befintliga och planerade träd i fullt utvuxet skick.


Belysningsstolpar, linor och fundament Luftledning och linor över allmän väg ska vara förlagd på sådan höjd, att det fria utrymmet över mark blir minst 6,0 m.


Stolpar som placeras inom säkerhetszonen och som inte placeras bakom räcke ska vara eftergivliga samt ha uppfångande egenskaper enligt {SS-EN 12767:2019} *) . *) Klassificering enligt SS-EN 12767:2007 godtas också.


Hastighetsklass på stolpe ska väljas enligt kap 7.4.3.2, hastighetsklass lägre än 50 km/h ska inte användas.


För stolpar lägre än 8m placerade inom nedanstående miljöer kan enbart eftergivliga egenskaper godtas: • inom tätortsmiljöer • VR60 eller lägre • separatbelysning vid passager, övergångsställen och liknande


Belysningsstolpar som står inom 150 m från kraftledning med systemspänning ≥ 130 kV ska ha sån utformning att skydd mot farlig beröringsspänning uppnås.


Val av skydd mot farlig beröringsspänning ska ske i samråd med ledningsägaren.


Vägbeläggning Förutsättning Vägbeläggningens reflexionsegenskaper krävs vid beräkning av vägyteluminans. I tabell 14.13 anges N-klass, W-klass och Q0 för asfaltsbeläggningar på olika gatu- och vägtyper. Tabellen används som hjälp vid belysningsberäkning


Tabell 14.12 ska användas vid belysningsberäkning. Tabell 14.12 Beläggningars reflektionsegenskaper


Typ av beläggning Stenmaterial N - Klass Q0 W-Klass Q0 ABS, ABT eller TSK Granit eller kvartsit N2 0,09 W3 0,20


ABS eller TSK Porfyr N3 0,09 W3 0,20 ABS (skelettasfalt): Asfalt med hög andel grovt stenmaterial. ABT: Tät asfalt TSK: Tunnskiktsbeläggning


Adaptationssträckor Vid övergång från belyst till obelyst vägsträcka ska adaptationssträcka vara utförd enligt Tabell 14.13.


Tabell 14.13 Kortaste adaptationssträcka på vägsträcka VR i km/h referenshastighet


Beräkning av prestanda Vägbelysning Beräkningsmetoder som beskrivs i {SS-EN 13201–3} ska tillämpas för att dimensionera krav i avsnitt 14.2 Belysningsklasser.


Tunnelbelysning Beräkningsmetoder som beskrivs i publikation {CIE 189:2010 Calculation of tunnel lighting quality criteria} ska tillämpas för att dimensionera krav i avsnitt 14.6 Belysning i vägtunnlar och på väg under bro.


Metoder för mätning av belysningsprestanda


Vägbelysning För att verifiera att krav i avsnitt 14.2 och 14.6 är uppfyllda, ska mätmetoder som beskrivs i {SS-EN 13201–4} tillämpas.


Tunnelbelysning För att verifiera att krav i avsnitt 14.6 Belysning i vägtunnlar och på väg under bro är uppfyllda, ska mätmetoder som beskrivs i {SS-EN 13201–4} och {SIS-CEN CR 14380:2013 Ljus och belysning – Tunnelbelysning} tillämpas.


Belysning i vägtunnlar och på väg under bro


Allmänt Förutsättning Syftet med belysning i vägtunnlar är att säkerställa att trafikanter, både under dagen och på natten, kan närma sig, passera och lämna tunneln på ett säkert sätt. Funktioner som kan finnas i Vägtrafiktunnlar framgår av Figur 14.1. I nödsituationer täcker belysning två huvudfunktioner: 1. ge vägledning och tillräckligt med ljus för förare att kunna lämna tunneln i sina fordon (reservbelysning), 2. ge vägledning för personer som lämnar sina fordon och evakuera tunneln som fotgängare (utrymningsbelysning).


Avsnittet täcker även allmän- och utrymningsbelysning i driftutrymmen och utrymningsvägar i anslutning till trafikutrymmet.


Figur 14.1 Vägtrafiktunnelns funktioner All reserv- och utrymningsbelysning som beskrivs i detta avsnitt ska levereras från en avbrottsfri kraftförsörjning, för att garantera kontinuiteten i belysning.


\"Tunnelbelysning Tunnlars behov av dagbelysning och nattbelysning ska bestämmas enligt {SIS- CEN/CR 14380, Annex A2 \"Trafikviktad L20 metod\"}. Samtliga rekommendationer i annex A2 ska tolkas som krav.\"


För tunnlar kortare än 200 m ska först behov av dagbelysning kontrolleras enligt metod i {SIS-CEN/CR 14380, Annex A5}.


Om referenshastigheten ej hinner uppnås innan tunnelmynning ska ett beräknat stoppavstånd användas vid dimensionering av infartsbelysningen.


Brokonstruktioner och tunnlar kortare än 25 m behöver inte dagbelysning, nattbelysning ska utformas enligt samma principer som vägbelysning.


\"Annex A1 \"L20 metoden\" punkt A1.3 och A1.10 ska tillämpas vid dimensionering av dagbelysning.\"


Vid dimensionering får inte L20 högre än 8000 cd/m 2 eller lägre än 1000 cd/m 2 användas.


Avståndet från tunnelportal till första interiörarmatur ska maximalt vara 2m.


Avståndet från tunnelportal till första infartsarmatur ska maximalt vara 2m. Nationella avvikelser och tillägg enligt Tabell 14.14 ska användas.


Tabell 14.14 Avvikelser och tillägg från {SIS-CEN/CR 14 380} Punkt Avvikelse och tillägg 4.4.2 TI < 6 % gäller för hela tunneln 4.4.3 För automatisk kontroll ska luminansmätare för L20 eller Lseq tillämpas


A.1.3 I Annex A2 gäller A.1.3 men med ändring att maximal tillåten kvot mellan Tröskelzon (L tr ) och Inre zon inte får överstiga 3:1 A.1.10.1 Vid approximation ska värden för snö användas i tabell A4


\"A.1.10.1 För 70 km/h och lägre gäller \"Stopping Distance SD\" 60 m, för 80 km/h till 120 km/h gäller \"Stopping Distance SD\" 100 m till 160 m i tabell A4\"


A.1.10.2 Som luminansvärde för snö ska 6 kcd/m 2 användas för alla körriktningar i tabell A5


\"Annex A2 För 70 km/h och lägre gäller \"Stopping Distance SD\" 60 m För 80 km/h till 90 km/h gäller \"Stopping Distance SD\" 100m För 100 km/h och mer gäller \"Stopping Distance SD\" 160 m A.2.5 Inget krav på utfartsbelysning\"


A.5.2 Figur A9 ska 30 % vara synligt A.5.5 Tabell A16 och A17 ska inte tillämpas


Reservbelysning Reservbelysningen i trafikutrymmet ska utformas enligt {SS-EN 16276} med nationella undantag enligt Tabell 14.15.


Tabell 14.15 Avvikelser och tillägg från {SS-EN 16 276} gällande reservbelysning


Avvikelser och tillägg från {SS-EN 16276} 4.1 Reservbelysning ska vara avbrottsfri och ska ha en drifttid på minst 15 min vid spänningsbortfall av normal kraft. 4.2.1 Minimikrav på reservbelysningen är driftvärde av E på minst 10 lux samt ett minimi på E min 2 lux.


Utrymningsbelysning Nödbelysning i trafikutrymme ska utformas enligt {SS-EN 16276} tunnlar med nationella undantag enligt Tabell 14.16.


Vägledande utrymningsljus ska vara punktbelysning eller kontinuerligt vägledande utrymningsljus.


Tabell 14.16 Avvikelser och tillägg från {SS-EN 16 276} gällande utrymningsbelysning


Avvikelser och tillägg från {SS-EN 16276} 4.1 Drifttid för utrymningsbelysning ska vara 60 min enligt {SS-EN 1838 Nödbelysning} 4.3.2 Vägledande utrymningsljus ska vara placerade  1,0 – 1,2 m över vägbanans nivå 4.3.2 Maximalt avstånd mellan vägledande utrymningsljus med punktbelysning är 10 m 4.3.2 Vägledande utrymningsljus med punktbelysning ska minst ge 4 cd för varje meter mellan två armaturer (10 meter mellan två armaturer innebär 10 m × 4 cd = 40 cd) i alla riktningar som kan ses från en utrymmande person. 4.3.2 Kontinurligt vägledande utrymningsbelysning med minst 200 lm/m i en 120 graders vinkel ut från tunnelvägg med jämnt ljus längs listen. 4.3.3.2 Ljusmarkörer vid nödutgång (blixtljus) runt dörr ska lysa grönt vid normala förhållanden. Krav på ljusintensitet och bländning enligt punkt 4.3.2. Vid nödsituation ska ljusmarkörerna blinka med en frekvens mellan 1 till 4 Hz. Ljusmarkörer ska vara av typen LED- belysning. Belysning ska utformas enligt något av alternativen i Figur 14.2. 4.3.3.3 Inget krav på att dörr ska vara belyst


Figur 14.2 Utformning av ljusmarkörer vid nödutgång Belysning i driftutrymmen och utrymningsvägar Kraven gäller även kabelkulvertar och räddningsrum.


Allmänbelysning Allmänbelysning ska utformas enligt {SS-EN 12464–1 (Ljus och belysning – Belysning av arbetsplatser – Del 1 Arbetsplatser inomhus)}.


Utrymningsbelysning i driftutrymmen och utrymningsvägar Utrymningsbelysning ska utformas enligt {SS-EN 1838 Nödbelysning}.


Säkerhetsskyltar Förutsättning Safety sign (eng.) är översatt till säkerhetsskylt i SS-EN 1838 (sv) ofta kallat utrymningsskylt, hänvisningsskylt och vägledande skylt. Säkerhetsskyltar omfattar hänvisningskyltar för utrymning, nödskyltar och andra säkerhetsskyltarsom man genom riskbedömning ansett behöva vara läsbart vid nöddrift. Säkerhetsskyltar ska följa kraven i {SS-EN 1838}.


Materialkrav Armaturers egenskaper ska uppfylla krav i {TRVINFRA-00145 LED-armaturer}.


Belysningsstyrning Allmänt Belysning i vägtrafiktunnlar ska styras enligt principer nedan: a) Normalbelysning är belysning för fordon vid normala förhållanden och innehåller oftast följande typer: 1. infartsbelysning (tröskelzon och övergångszon) styrs via L20 eller Lseq luminansmätare, 2. dagbelysning styrs via skymningsrelä, 3. nattbelysning är alltid på.


b) Reservbelysning är normalt en del av nattbelysningen och drivs med reservkraft i minst 15 min.


c) Utrymningsbelysning är belysning för personer som utrymmer (evakuerar) tunneln till fots ien nödsituation såsom vid brand. Utrymningsbelysning drivs med reservkraft i minst 60 min och styrs av detektorer (t.ex. rök, radar och kameror) samt vid strömavbrott.Utrymningsbelysning består av följande: 1. vägledande utrymningsljus, 2. nödutgångsbelysning och 3. ljusmarkörer vid nödutgång (blixtljus).


d) Allmänbelysning i teknikutrymmen och servicetunnlar, styrs via strömbrytare eller rörelsedetektorer.


e) Nödbelysning i teknikutrymmen och servicetunnlar som tänds vid utrymning pga strömavbrott och som får sin kraft ifrån reservkraft.


Samtliga ovanstående funktioner förutom Allmänbelysning ska även kunna styras av Trafikledningscentral då kommunikation finns.


Vägledande utrymningsljus ska då det kan styras från Trafikledningscentral ha en varnande funktion om att tunneln ska utrymmas då underhållsarbeten pågår i tunnel.


\"Nattbelysning i tunnlar ska om möjligt \"nattsänkas\" med en M-klass då trafikintensitet sjunker på natten.\"


Luminansmätare Luminansmätare ska, vid aktuell stoppsträcka, mäta den sfäriska luminansen i 20° (L20) eller 56  (Lseq) för tunnelmynningen.


Mätöppning (L20/Lseq) i luminansmätare ska anpassas efter aktuellt mätavstånd (placering). Inriktning av luminansmätare ska utföras i samråd med leverantören.


Mätaren ska vara innesluten i ett vattentätt hölje, skyddsklass IP65. Luminansmätaren ska vara utrustad för matning med 230 V 50 Hz och försedd med termostatreglerad värme samt torkare och spolare. Samtliga funktioner ska vara kopplade till kopplingsklämmor för yttre styrning. För rengöring ska torkarblad användas.


Luminansmätaren ska vara försedd med UV beständig spolvattenbehållare, minst 10 liter och med rör för påfyllning från marknivå. Spolarvätska ska vara för året-runt drift. Låg nivå spolarvätska ska indikeras som larm i PCMS.


Luminansmätare ska vara försedda med automatisk rengöring av luminansmätarhusets fönster. Spolning och rengöringsanordning ska aktiveras automatiskt via styrsystemet, med valmöjlighet på veckovis intervaller.


Luminansmätarens mätområde ska vara 1000 till 8000 cd/m² via en analog utgång 4- 20 mA. Luminansmätare ska skyddas av överspänningsskydd .


Miljöåtgärder Buller Bullerskyddsskärmar Bullerskyddsskärmar ska vara anordnade där riktvärden för ljudnivåer inte kan uppnås.


Utformning av bullerskyddsskärm Bullerskyddskärm med genomsiktligt material ska ha en utformning som minimerar risken för att fåglar flyger in i skärmen.


Genomsiktlig bullerskyddsskärm ska förses med icke transparent markering över hela skärmens yta.


Icke transparent markering på genomsiktlig skärm ska vara minst 5 mm bred och ha maximalt 100 mm mellanrum *) . *) Undantag kan medges för annan markering om det kan styrkas att det ger samma avskräckande effekt på fåglar.


Icke transparent markering på bullerskyddsskärm ska ha följande egenskaper: • vara beständig under hela skärmens tekniska livslängd • klara skötsel med högtryckstvätt, rengöringsmedel och klottersaneringsmedel


Om stängselsystem för fauna, se avsnitt 15.3.1, finns på platsen ska bullerskyddsskärmen ingå i detta.


Akustisk utformning En bullerskyddsskärm ska vara helt tät. Bullerskyddsskärms anslutning mot mark, bro, fundament eller liknande ska vara helt akustiskt tät.


Bullerskyddsskärm ska uppfylla ljudnivåskillnad DL R 25 dB enligt {SS-EN1793-2}. Undantag kan medges om det går att påvisa att ljudnivåskillnad DL R 25 dB är en under- eller överdimensionering.


För platsbyggd bullerskyddsskärm ska minst samma ljudisolering vara uppnådd som krav enligt ovan.


För bullerskyddsskärm, som ska vara ljudabsorberande, ska ljudnivåskillnad DL α 8 dB enligt {SS-EN1793-1} vara uppfylld. Undantag kan medges för annan ljudabsorption om det går att påvisa att ljudnivåskillnad DL α 8 dB är en under- eller överdimensionering, under förutsättning att det går att påvisa att ljudreflektioner i skärmen inte ökar ljudnivån vid någon bullerberörd.


Platsbyggd bullerskyddsskärm med ljudabsorbent ska ha minst samma absorptionsförmåga som krav enligt ovan medför.


Bullerskyddsvall ska vara utförd så att krönhöjden uppfyller klass TLK 20 i livslängd.


Estetisk utformning Bullerreducerande skärm eller vall ska vara anpassad till omgivningens karaktär. Valet mellan vall och skärm ska ske med hänsyn till omgivningen.


Teknisk utformning Släntlutning ska vara anpassad så att bullerskyddsvallen går att sköta på ett rationellt sätt.


Bullerskyddsskärm ska vara utformad så att underhåll är tekniskt möjligt utan att skärmens akustiska effekt minskar.


Trafiksäkerhet Bullerskyddsskärm ska vara placerad 1. utanför vägens säkerhetszon eller, 2. vara skyddad av räcke.


Bullerskyddsskärm ska vara utformad så att 1. bländande ljusreflektioner inte uppstår för trafikanter. 2. vattenavrinningen från vägen inte påverkas negativt.


På sida av bullerskyddsvall vänd mot trafik ska släntlutning vara utformad enligt vald vägtyp.


Avbrott i avskärmning Avbrott/öppning i bullerskyddsskärm eller -vall ska vara utförd så att effekten av bullerskyddet inte försämras.


GCM-vägar längs bullerskyddsskärmar Vatten


Utformning med hänsyn till vattenkvalitet Väg- eller gatuanläggning får inte påverka yt- eller grundvattenområde så att status för vattenförekomsten försämras eller miljökvalitetsnorm inte kommer att uppfyllas.


Grund- eller ytvattentillgång som nyttjas eller kan komma att nyttjas för vattentäkt och/eller har stora naturvärden ska vara skyddad mot infiltration av förorenat dagvatten och mot skadligt utsläpp eller olägenhet i samband med olycka.


Krav angående yt- och grundvattenskydd i {TRVINFRA-00231 Avvattning}, Dimensionering och utformning ska följas.


Omhändertagande av dagvatten Avvattningssystem ska utformas och dimensioneras för att samla upp och avleda dagvatten från vägytan och vägområdet så att det inte uppstår oacceptabel störning av trafik, skadlig grundvattennivåförändring, skador på vägdränering, skador på yt- eller grundvattenområde eller annan känslig miljö.


Krav angående avvattning i {TRVINFRA-00231 Avvattning}, Dimensionering och utformning ska följas.


Genomledning av vattendrag Krav på genomledning av vattendrag styrs av {TRVINFRA-00231 Avvattning, Dimensionering och utformning och {TRVINFRA-00226, Bro och broliknande konstruktion, Allmänna krav} och {TRVINFRA-00227, Bro och broliknande konstruktion, Byggande}.


Trummor och broar för genomledning av vattendrag ska ha funktion som passage för vattenlevande djur, även kallad vattenfaunapassage. Fauna


Stängselsystem Stängselsystemet ska leda djuren till en faunapassage och ansluta på ett sådant sätt att djur inte kommer in i vägområdet.


När det redan finns en barriär som uppfyller kraven på vilt- eller faunastängsel för målarterna ska inget nytt stängsel sättas upp. Vilt- och faunastängsel ska sättas upp längs båda sidor av vägen.


Vid öppningar i vilt- och faunastängsel ska flyktvägar för djuren, t.ex. uthopp, anläggas.


Trästolpar för vilt- och faunastängsel ska placeras utanför vägens säkerhetszon.


Utformning av vilt- och faunastängsel Vilt- och faunastängsel ska 1. utformas så att djurens möjligheter att komma in på vägbanan, vid anslutande väg och andra öppningar i stängslet, begränsas exempelvis genom att anlägga en grind, färist eller indrag av stängsel längs anslutande väg, 2. leda djuren till säker passagemöjlighet, 3. ansluta tätt vid exempelvis broar, grindar och bullerplank. Viltstängsel ska 1. ha en effektiv höjd på minst 2,2 m från terrängsidan, 2. ha en maskvidd på högst 0,15 x 0,15 m, 3. ha ett avstånd mellan markytan och nätets underkant på högst 0,1 m, gäller även hålrum och diken.


Faunastängsel ska 1. utformas för att hindra arter från att gräva sig under, lyfta upp eller klättra över, 2. anpassas för avsedd målart genom mindre maskvidd nertill, men maximalt 0,05 m, 3. ha en höjd anpassad efter målart, 4. vara nedgrävt 0,4 m med undantag från hällmark och blockig terräng där stängslet ska förankras i berget.


Placering av vilt- och faunastängsel Vilt- och faunastängsel ska placeras så att djur leds längs stängslet till en plats där djuret kan passera vägen på ett säkert sätt.


Hinderfri remsa med bredd minst 1,0 m ska finnas längs vilt- och faunastängslets båda sidor, se Figur 15.1.


Figur 15.1 Hinderfri remsa med en bredd på minst 1,0 m längs stängslets båda sidor.


Vid planskild korsning där väg med stängsel passerar på bro ska vilt- och faunastängsel anslutas till brons konstruktion.


Där anslutande väg finns till huvudväg och grind eller färist saknas, ska vilt- och faunastängsel dras från huvudväg minst 30 m in på båda sidor av anslutande väg.


Där vilt- och faunastängsel avslutas i skogsbryn mot öppen terräng ska stängslet fortsätta parallellt med vägen minst 85 m ut i den öppna terrängen där sikten är bättre.


Vid ände av stängsel ska varningsmärken finnas som informerar trafikanter i båda riktningar om risken för att djur kan korsa vägen.


Grindar Grindar för personpassage ska vara självstängande. Alla grindar ska skyltas med uppmaning om att stänga grinden efter sig. Låsanordning på grind ska vara lätt att öppna och stänga.


Grindar på sekundärväg för fordonspassage ska placeras så att dimensionerande fordon kan stanna på sekundärvägen och öppna respektive stänga grind utan att blockera primärvägen. Grinden ska utformas tät för aktuella målarter.


Grindar för underhåll av byggnadsverk ska finnas i vilt- och faunastängsel.


Färist Färist ska enbart anläggas i anslutning till stängslade vägar. Färist ska placeras på mindre anslutande vägar med hastighet < 70 km/h. Färist ska placeras på raksträcka.


Färist ska placeras så att underhåll kan skötas utan störning eller påverkan på huvudvägen. Färist ska placeras så att viltstängslet ansluter tätt mot färisten.


\"Färisten ska: • ha en längd i vägens färdriktning på ≥ 4,5 m, • ha god funktion med avseende på avvattning, ansamling av material och evakueringsmöjligheter för mindre djur. • vara kombinerad med vägmärke A8 Varning för ojämn väg och med tilläggstavla \"Färist\".\"


Uthopp Ett uthopp ska vara utformat så att djur som kommit in i vägområdet kan hoppa ut.


Ett uthopp ska vara utformat så att djur inte kan ta sig in i vägområdet via konstruktionen.


Uthopp ska placeras i anslutning till platser där djur kan ta sig in i vägområdet där det saknas en öppning på andra sidan.


Uthoppens placering ska anpassas till djurens beteende så att de naturligt söker sig till uthoppet.


Stängslet ska på ömse sidor anslutas till uthoppet så att djur inte kan ta sig in i vägområdet. Ett uthopp ska utformas i två nivåer enligt Figur 15.2.


Figur 15.2 Principutformning av uthopp. Uthoppets effektiva höjd enligt Figur 15.2 ska vara minst 1,6 m och max 1,8 m.


Uthoppets effektiva höjd får inte ökas med hjälp av stängsel e.d. Anslutande stängsel får inte blockera eller på annat sätt försvåra för djur att uppmärksamma uthoppet eller att hoppa ut från uthoppet.


Uthoppets överyta ska vara fast och utan håligheter eller annat där djur riskerar att skadas när de hoppar ut från den övre nivån.


Markytan på den nedre nivån (landningsplatsen), ska vara synlig för djuret.


Landningsplatsen ska vara fri från sten, vegetation o.d. som kan skada djur som använder uthoppet. Landningsplatsen får vara ha en lutning på högst 5 % nedåt.


Faunapassage Allmänt Arter som har naturlig utbredning i det aktuella området eller förväntas återinvandra ska tas med i bedömningen i samband med val och utformning av faunapassage.


Placering och passagetäthet Faunapassage för stora däggdjur Faunapassagen ska dimensioneras så att den har god funktion för större däggdjur.


Planskilda passagemöjligheter för djur ska ha god ekologisk funktion gällande buller.


Ekodukt 15.3.2.2.1.1 Landskapsinpassning/ Placering Ekodukt ska placeras och utformas så att den upplevs som en fortsättning på omgivande natur.


Ekodukten ska bidra till att landskapet på var sida om infrastrukturen binds samman, dvs. att djur och växter som förekommer i området kan sprida sig över vägen. 15.3.2.2.1.2 Utformning Ekodukt ska vara minst 30 m bred.


På ekodukten ska en växtbädd med naturlig vegetation på 50-100 cm anläggas.