Märket används för att varna för vägkorsning p.g.a. siktförhållanden, otydlig trafikmiljö eller av annat skäl.


Regelverk, föreskrifter och allmänna råd

Märket kan även användas före trevägskorsning. Inom tättbebyggt område bör märket användas endast om särskilda skäl motiverar det.


A29 Varning för vägkorsning där trafikanter på anslutande väg har väjningsplikt eller stopplikt


Märket finns med flera alternativa symboler. A30 Varning för cirkulationsplats


Märket används för att varna för cirkulationsplats som är svår att upptäcka p.g.a. siktförhållanden eller av annat skäl.


Inom tättbebyggt område bör märket endast sättas upp vid vägar med tillåten hastighet 70 kilometer i timmen eller högre. A31 Varning för långsamtgående fordon


A32 Varning för fordon med förspänt dragdjur Märket finns med flera alternativa symboler.


Märket kan sättas upp utanför tättbebyggt område vid plats – eller på ömse sidor om en kortare vägsträcka – där fordon med förspänt dragdjur korsar vägen eller kör längs vägen i större omfattning.


Exempel på platser där hundspann ofta korsar eller uppehåller sig på vägen kan vara där särskilt anordnade leder korsar vägen.


Utmärkning med vägmärket bör övervägas även om siktförhållandena är relativt goda eftersom föraren inte sitter längst fram. A33 Varning för terrängskotertrafik


Exempel på platser där terrängskotrar ofta korsar eller uppehåller sig på vägen kan vara där särskilt anordnade skoterleder korsar vägen. A34 Varning för kö


Märket kan sättas upp där det förekommer så tät trafik att hastigheten sänks regelbundet. Det är då lämpligt att använda omställbara vägmärken.


Andra exempel när märket kan sättas upp är när det finns en tillfällig trafiksignal, vakt vid vägarbete eller i samband med större tillfälliga arrangemang.


Om köns längd varierar starkt beroende på trafikmängden under dagen kan tilläggstavla med T1 Vägsträckas längd sättas upp. A38 Avstånd till plankorsning


Märket bör placeras så att dess centrum befinner sig ca 2,5 meter eller, om signal Rött blinkande ljus är uppsatt på samma stolpe, ca 3 meter över körbanan.


Märket kan sättas upp som varning för en plankorsning eller annan korsning med järnväg eller spårväg på en enskild väg med relativt omfattande främmande trafik under hela eller del av året eller där järnvägen inte är synlig på tillräckligt avstånd och inslaget av främmande trafik på den enskilda vägen är mer än sporadiskt. A40 Varning för annan fara


Följande tilläggstavlor kan användas tillsammans med märke A40: • T9 Nedsatt syn • T10 Nedsatt hörsel • T22 Text. •


Lämpliga texter kan då vara: • Byggtrafik • Dressin • Gårdsplan • Snödrev • Spår • Spårbildning • Spårområde • Svallis • Utfart


\"•  Utryckning •  Utryckning Signal •  Vakt •  översvämning Märke A40 med tilläggstavla \"Spår\" används istället för märke A36 när tågtrafik inte förekommer på spåret.\"


13.1.6 Väjningspliktsmärken 13.1.6.1 Enskilda väjningspliktsmärken Förutsättning  Beslut om lokala trafikföreskrifter behövs för dessa märken. Undantag när beslut inte krävs framgår i föreskrift. B1 Väjningsplikt


Väjningsplikt kan övervägas: •  om högerregeln fungerar otillfredsställande eller är svår att tillämpa, t.ex. beroende på lokala förhållanden såsom sikt och/eller utformning, •  där framkomligheten prioriteras på en väg eller sträcka, t.ex. kollektivtrafikstråk, men villkor för huvudled inte uppfylls, •  när det finns risk att fordon blir stillastående i en farlig situation, t.ex. i plankorsning, bakom kurva eller backkrön när högerregeln tillämpas, •  där det är stor skillnad i trafikmängder på korsande vägar, •  där förhållanden avviker från det normala och/eller olyckor förekommer.


Väjningsplikt bör inte användas: •  om det finns behov av att reglera flera vägkorsningar på väg med genomgående trafik, då istället huvudled bör övervägas, •  för sammanvävning enligt bestämmelserna i {3 kap. 44 § TrF}, •  för fordon i accelerationsfält.


Om tillgänglig sikt på minst 1,5 x stoppsträcka inte kan uppnås kan förberedande skyltning i form av B1 väjningsplikt med tilläggstavla T2 användas.


Stopplikt kan användas både vid anslutande väg mot huvudled och som separat reglering.


Stopplikt kan övervägas om väjningsplikt fungerar otillfredsställande i en korsning. Detta kan bero på lokala förhållanden såsom dålig sikt, utformning eller kännedom om tillbud på platsen.


Stopplikt kan även övervägas när en korsning är svår att överblicka. även om sikt och övriga förhållanden är fullgoda i en korsning kan den upplevas som svår att överblicka, t.ex. genom att korsande vägar är svåra att uppfatta.


Om tillgänglig sikt på minst 1,5 x stoppsträcka inte kan uppnås kan förberedande skyltning i form av B1väjningsplikt med tilläggstavla T3 användas.


Huvudled kan övervägas i följande fall på vägar och sträckor som inte är funktionellt prioriterade stråk: • där högsta tillåtna hastighet är ≥80 km/h, • där det finns behov av framkomlighet på vägen enligt bedömning utifrån lokalkännedom, och verksamheter, • när någon trafikström ska prioriteras, till exempel kollektivtrafikstråk.


Svängande huvudled bör användas restriktivt. För exempel på utmärkning av svängande huvudled, se Figur 13.13.


Figur 13.13 Exempel på utmärkning av svängande huvudled. B5 Huvudled upphör


Märket behöver inte användas där huvudleden upphör genom att väjnings- eller stopplikt märks ut.


B6 Väjningsplikt mot mötande trafik och B7 Mötande trafik har väjningsplikt


Figur 13.14 Exemplet visar utmärkning där det finns särskilt skäl att frångå grundbestämmelsen i trafikförordningen om möte vid hinder.


13.1.7 Förbudsmärken 13.1.7.1 Tillämpning Förutsättning  Utgångspunkten är att på allmänna vägar ska man vara restriktiv med att förbjuda eller inskränka viss trafik. Beslut om lokala trafikföreskrifter behövs för dessa märken. Undantag när beslut inte krävs framgår i föreskrift.


13.1.7.1.1 Placering av förbudsmärken Förutsättning  Placering i längsled av förbudsmärken bestäms av de föreskrifter som ligger till grund för regleringen.


Vid placering av förbudsmärken i trånga vägmiljöer, till exempel i tunnlar, ska särskild hänsyn tas till hur förankring av skyltbärare i vägg eller sidoområde kan göras, utan att märkena inkräktar på körbanan, hindrar sikt eller blir störande för trafikanten. Utsträckningen av ett förbud kan behöva justeras för att utmärkning ska kunna ske på tillfredställande sätt. Observera att märken även kan placeras över körbanan.


13.1.7.2 Tilläggstavlor Följande tilläggstavlor kan användas under förbudsmärken: Tabell 13.1 Tilläggstavlor


13.1.7.2.1 Placering av tilläggstavlor Tilläggstavlornas placering avgör vilka märken som avses.


En tilläggstavla ska vara uppsatt omedelbart under det eller de märken den tillhör.


Tilläggstavla som avser det övre vänstra märket. Tilläggstavla som avser samtliga märken.


Tilläggstavla som avser de båda översta märkena. Figur 13.15 Inbördes placering av tilläggstavla.


Märket kan användas för att öka säkerheten i korsning där dålig sikt eller andra omständigheter gör infart olämplig, eller för att på lämpligt sätt kanalisera trafik till och från exempelvis en parkeringsplats. I de fall enligt ovan där märket använts för att upplysa om förbud mot infart vid en avfartsväg från en motorväg kan förstärkningar av förbudet göras genom vägmarkering M19 Körfältspilar.


Figur 13.16 Exempel på utmärkning med märke C1 som följd av beslut om enkelriktad trafik.


Uppsättning av märke C1kräver inte LTF i följande fall: • för att upplysa om förbud mot infart vid slutpunkten för avfartsväg från motorväg eller motortrafikled, om avfartsvägen ingår i beslutet om motorväg eller motortrafikled. • till följd av annat beslut om enkelriktad trafik.


Observera att LTF krävs vid förbjuden infart på särskild vänstersvängsögla.


C2 Förbud mot trafik med fordon Märket används i första hand vid tillfälliga avstängningar i samband med vägarbete, olyckor, arrangemang eller liknande. I samband med detta ska även avstängningsanordningar användas. Annan användning bör ske mycket restriktivt.


Har förbud mot trafik med fordon meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg. Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller genomfart\" • \"Gäller genomfart till ... A-gatan\" • \"Gäller ej fordon med tillstånd\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C3 Förbud mot trafik med annat motordrivet fordon än moped klass II\"


Märket används mer på det kommunala gatunätet än på de allmänna vägarna. Det krävs mycket starka skäl om man ska stänga av en allmän väg för motordrivet fordon eftersom allmänna vägar ska vara öppna för allmän samfärdsel enligt Väglagen.


Förbud mot trafik med motordrivet fordon kan användas på det kommunala eller enskilda vägnätet där det behövs utifrån trafiksäkerhets- eller framkomlighetssynpunkt. Förbudet kan då gälla kortare eller längre del av gata eller endast som in- eller utfartsförbud. Det kan även användas för att minska störningar från trafik nattetid på gata i bostadsområde eller där man på grund av nödvändiga transporter inte vill förbjuda trafik med motordrivet fordon hela dygnet. Förbudet kan också avse genomfart och användas för att komma till rätta med motorfordonsförare som exempelvis använder gata i bostadsområde i stället för trafikleder avsedda för genomfartstrafik. Förbudet kan då avse endast en riktning.


Med hänsyn till svårigheten att effektivt övervaka genomfartsförbud är det lämpligt att i första hand överväga andra åtgärder.


Enligt TrF är moped ett motordrivet fordon. Vägmärke C3 gäller emellertid inte trafik med moped klass II. Om även moped klass II skall innefattas i förbudet anges detta på tilläggstavla T22.


Har förbud mot trafik med fordon meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller genomfart\" • \"Gäller genomfart till ... A-gatan\" • \"Gäller ej fordon med tillstånd\" • \"Gäller ej buss i linjetrafik\" • \"Gäller ej taxi\" • \"Gäller även moped klass II\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C4 Förbud mot trafik med motordrivet fordon med fler än två hjul\"


Märket är ovanligt, då LTF som förbjuder att annan motorfordonstrafik än motorcyklar och moped sällan förekommer.


Har förbud meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller genomfart\" • \"Gäller genomfart till ... A-gatan\" • \"Gäller ej fordon med tillstånd\" • \"Gäller ej buss i linjetrafik\" • \"Gäller ej taxi\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften.\"


C5 Förbud mot trafik med motorcykel och moped klass I Märket är ovanligt, då LTF som enbart förbjuder trafik med motorcykel och moped klass I sällan förekommer.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller genomfart\" • \"Gäller genomfart till ... A-gatan\" • \"Gäller ej fordon med tillstånd\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C6 Förbud mot trafik med motordrivet fordon med tillkopplad släpvagn\"


Behov av förbudet aktualiseras ofta av att långa fordonskombinationer inte kan tillåtas på trånga gator eller i trånga områden. Eftersom förbudet inte avser bil med tillkopplad påhängsvagn och släpkärra kan problemen ändå kvarstå trots förbudet. är avsikten med förbudet att även dessa fordonskategorier skall omfattas kan detta anges på tilläggstavla.


Ett annat sätt att komma tillrätta med dessa problem kan vara att i stället införa begränsning av längden på fordon och fordonståg (se C18).


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller genomfart\" •  \"Gäller genomfart till ... A-gatan\" •  \"Gäller även påhängsvagn\" •  \"Gäller även släpkärra\" •  \"Gäller även påhängsvagn och släpkärra\". C7 Förbud mot trafik med tung lastbil\"


Det krävs mycket starka skäl om man ska stänga av en allmän väg för trafik med tung lastbil av annat skäl än vägens bärighet, eftersom allmänna vägar ska vara öppna för allmän samfärdsel enligt Väglagen.


Om förbud mot trafik med tung lastbil övervägs enbart på grund av att trafiken belastar väg- och gatunätet på ett icke önskvärt sätt bör man istället välja att införa begränsning av bruttovikten eller axel- eller boggitryck (se C20-C24).


Förbudet är tillämpbart om avsikten är att förbjuda trafik med tung lastbil, men samtidigt tillåta trafik med till exempel tung buss. Om också tung buss avses förbjudas på platsen måste detta anges särskilt i LTF:en samt på tilläggstavla.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T5, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller genomfart\" •  \"Gäller genomfart till ... A-gatan\" •  \"Gäller ej fordon med tillstånd\" •  \"Gäller även lätt lastbil\" •  \"Gäller även tung buss\".\"


C8 Förbud mot trafik med traktor och motorredskap klass II Genom förbud mot trafik med traktor och motorredskap klass II kan långsamtgående trafik skiljas från övrig trafik, vilket kan vara till fördel för såväl trafiksäkerheten som framkomligheten. Exempel på vägtyper där ett sådant förbud kan vara aktuellt är mötesfria vägar, som inte är motorvägar eller motortrafikleder, men där hastigheterna kan vara höga, och där alternativa vägar finns.


\"Beakta i bedömningen att vissa jordbruksfastigheter och dylikt kan vara belägna så att inga alternativa vägar finns. I dessa fall är det bättre att undanta förbudet från de vägsegment där fordonen blir tvungna att föras, hellre än att komplettera med tilläggstavla T22 \"Gäller ej fordon med tillstånd\". Detta för att uppmärksamma övriga trafikanter om att sådana fordon kan förekomma på sträckan.\"


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller även motorredskap klass I\" • \"Gäller genomfart\" • \"Gäller genomfart till ... A-gatan\". C9 Förbud mot trafik med fordon lastat med farligt gods\"


I vissa fall kan det vara lämpligt att märka ut ett förbud och då tillsammans med rekommenderad färdväg med märke F32 Farligt gods alternativt med märke D12, Påbjuden körriktning för fordon lastat med farligt gods.


Bestämmelser om indelning av vägtunnlar i tunnelkategorierna A, B, C, D och E finns i TrF. Indelningen i tunnelkategorierna grundas på tunnlarnas känslighet för olyckor vid transport av farligt gods genom tunneln. I allmänhet tillhör en vägtunnel kategori A och märks då inte ut med ett vägmärke. Tillhör en vägtunnel kategori A gäller inga tunnelrestriktioner. För vägtunnlar som tillhör tunnelkategori B-E gäller olika tunnelrestriktioner för transport av farligt gods. Tunnelkategorin B är den


tunnelkategori som har det minst stränga förbudet mot fordon som transporterar farligt gods, medan tunnelkategori E är den kategori som har det strängaste förbudet.


Om förbudet märks ut med märke D12 Påbjuden körriktning för fordon lastat med farligt gods kan detta också förses med infälld tunnelkategori. Bokstaven på märket anger att påbudet endast avser sådana fordon som inte får framföras i en vägtunnel som tillhör den tunnelkategori som motsvarar bokstaven.


Observera att inskränkningar avseende trafik med farligt gods ska framgå i Länsstyrelsernas Sammanställning över vägar, samt i Väginformationskartan för respektive län.


Har förbud meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12, T22 och T23. Texter på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller genomfart\" • \"Gäller genomfart till ... A-gatan\" • \"Gäller ej fordon med tillstånd\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C10 Förbud mot trafik med cykel och moped klass II\"


Exempel på vägtyper där ett förbud mot trafik med cykel och moped klass II kan vara aktuellt är mötesfria vägar, som inte är motorvägar eller motortrafikleder, men där hastigheterna kan vara höga, och där alternativa vägar finns. Andra exempel kan vara kollektivtrafikkörfält och sträckor med spårvagnsspår med tanke på trafiksäkerheten.


Observera att enskild vägs ägare kan besluta om inskränkningar av motorfordonstrafik, och därmed förbjuda trafik med moped klass II med vägmärke C11. Enskild vägs ägare kan dock inte inskränka trafik med cykel.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller även moped klass I\".\"


C11 Förbud mot trafik med moped klass II Exempel på vägtyper där ett sådant förbud kan vara aktuellt är mötesfria vägar, som inte är motorvägar eller motortrafikleder, men där hastigheterna kan vara höga, och där alternativa vägar finns.


\"Om förbud mot motordrivna fordon meddelas och förbudet även skall omfatta moped klass II anges detta med märke C3 och tilläggstavla med text \"Gäller även moped klass II\".\"


\"Tillåts inte trafik med moped klass II på cykelbana kan det vara lämpligare att istället för förbudsmärket använda tilläggstavla med text \"Ej moped\" till något av märkena D4, D6 eller D7.\"


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller även moped klass I\". C12 Förbud mot trafik med fordon förspänt med dragdjur\"


Observera att vägmärke C12 aldrig ska kombineras med vägmärke D4-D7. Dessa märken om påbjuden gång- respektive cykelbana innebär redan ett generellt förbud mot fordonstrafik eller ridande.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller genomfart\" •  \"Gäller genomfart till ... A-gatan\" •  \"Gäller ej fordon med tillstånd\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften.\"


C13 Förbud mot trafik med terrängmotorfordon och terrängsläp Terrängmotorfordon är inte tillåtet att föra på allmän väg för annat än att korsa den. Då får man föra fordonet kortast lämpliga sträcka på vägen.


Märket kan användas för att utmärka förbud i terräng. Detta kan bli aktuellt i anslutning till vintersportanläggningar med stor andel främmande trafik på platser där det finns risk för att snöskoterfärder i annat fall skulle starta. Om allmän skoterled är utmärkt med vägmärke D9 Påbjuden led för terrängmotorfordon och terrängsläp, råder generellt förbud mot trafik med sådana fordon utanför leden. I detta fall behöver förbudet inte märkas ut med märke C13.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T22. Text på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller ej terrängvagn\". C14 Förbud mot ridning\"


Observera att vägmärke C14 aldrig ska kombineras med vägmärke D4-D7. Dessa märken om påbjuden gång- respektive cykelbana innebär redan ett generellt förbud mot ridande.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T22. Text på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller även ledande av riddjur\". C15 Förbud mot gångtrafik\"


Förbud mot gångtrafik kan behövas för att förhindra olämplig gångtrafik på till exempel av- och påfartsvägar till motorväg eller motortrafikled där dessa av någon anledning inte ingår i motorvägen eller motortrafikleden. I dessa fall behövs dock LTF. I de fall förbud mot gångtrafik förekommer på sträcka kan det i förekommande


fall också vara aktuellt att införa motsvarande förbud mellan sträckan och sista vägvalspunkten innan denna. Också i detta fall krävs LTF.


Märket kan även användas på annan väg, eller tunnel, där det av trafiksäkerhetsskäl är olämpligt med gående och där det finns alternativa gångvägar.


Då gående enligt TrF ska gå på vänster sida kan det finnas skäl till att sätta upp vägmärket på båda sidor. C16 Begränsad fordonsbredd


Märket är mycket ovanligt och används på platser där bredden på körfältet, eller i förekommande fall körbanan, underskrider den fria bredden 2,6 meter. Främsta användningsområdet för märket är annars vid vägarbete i syfte att tillfälligt begränsa fordonsbredden på ett körfält.


Det är inte lämpligt att föreskriva om permanent begränsad fordonsbredd i annat fall än då framkomligheten är begränsad genom sidohinder, exempelvis en smal bro, passage under bro eller liknande. I fallet med smala broar där breda fordon inte kan mötas, men där brons fria bredd överstiger 2,6 meter, kan det istället vara lämpligt att sätta upp vägmärke B6 Väjningsplikt mot mötande trafik kombinerat med B7 Mötande trafik har väjningsplikt från motsatt körriktning. Observera att utmärkning med varningsmärke A5 också rekommenderas på sådana platser.


Har förbud meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller genomfart\" • \"Gäller genomfart till ... A-gatan\". C17 Begränsad fordonshöjd\"


Normalt är det inte lämpligt att begränsa den fria höjden på grund av trädgrenar och liknande. Sådana hinder bör i stället avlägsnas.


I samband med förberedande upplysning om begränsad fordonshöjd kan detekteringssystem, med signal med gult blinkande ljus för att uppmärksamma höjdhindret, övervägas som en extra säkerhetsåtgärd.


LTF eller annan föreskrift krävs inte. Märket används med en marginal på 0,2 meter, d.v.s. där fria höjden 4,5 meter garanteras gentemot trafikanten är den verkliga höjden ≥4,7 m för att ha plats för snö, is, tjällyftning och underhållsbeläggning.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. är märket också uppsatt på båda sidor om vägen skall den lägsta fria höjden anges på märket och på tilläggstavla T22, Text, att den fria höjden är högre i ett visst körfält. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Vänster körfält 4,3 m\" • \"Gäller höger körfält\" • \"Gäller vägren\". C18 Begränsad fordonslängd\"


Märket är mer vanligt på det kommunala än på det statliga vägnätet och används företrädelsevis i trånga vägmiljöer inne i tätort, där smala gator och korsningar utgör ett framkomlighetsproblem. Det kan även användas för att begränsa andelen långa fordon i sådana miljöer. Observera att på allmän väg bör förbud av detta slag endast användas där enbart fysiska begränsningar föreligger, och inte som en styrning av trafik.


Används förbudet för att begränsa andelen stora fordon inom en tätort är det viktigt att välja lämplig längdgräns för fordon och omfattning av området. I annat fall kan behovet av dispenser bli stort. Det är även viktigt att tillräckliga uppställningsutrymmen finns i anslutning till området.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller genomfart\" • \"Gäller genomfart… till A-gatan\" • \"Gäller ej fordon med tillstånd\".\"


Man kan även undanta vissa fordon, visst slag av fordon eller viss grupp av fordon. Det anges då på tilläggstavla T22 med lämplig text.


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C19 Minsta avstånd\"


Exempel på vägtyper där förbudsmärke om minsta avstånd mellan motordrivna fordon kan användas är i tunnlar där begränsade siktförhållanden kan råda eller risk för koloxidförgiftning kan föreligga. Märket kan också användas på broar, vintervägar över istäckt vatten eller på annan väg med dålig bärighet.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler. Märket bör inte användas med tilläggstavla.


Begränsad bruttovikt på fordon kan föreskrivas för vägar, vägsträckor, eller områden där vägen eller broar på vägen inte tål de vikter som följer av TrF. Om bruttoviktsbegränsningen istället ska avse hela fordonståg används vägmärke C21. Observera att på allmän väg bör förbud av detta slag endast användas där enbart fysiska begränsningar föreligger, och inte som en styrning av trafik.


Förberedande upplysning kan, förutom avståndet till platsen för förbudet, även i förekommande fall innehålla namn på denna plats.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller på C-bron\" •  \"Gäller ej fordon med tillstånd\" •  \"Gäller höger körfält\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften.\"


C21 Begränsad bruttovikt på fordon och fordonståg Begränsad bruttovikt på fordon kan föreskrivas för vägar, vägsträckor, eller områden där vägen eller broar på vägen inte tål de vikter som följer av TrF. Till skillnad från vägmärke C20 avser vägmärke C21 den samlade bruttovikten på hela ekipaget. Bruttoviktsbegränsningar på vägmärke C21 är generellt sett därför högre än begränsningar på vägmärke C20.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller på C-bron\" • \"Gäller ej fordon med tillstånd\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C22 Bärighetsklass\"


Vägar som inte är enskilda delas in i fyra bärighetsklasser.Om inte annat har föreskrivits tillhör en allmän väg bärighetsklass 1 (BK1) och övriga vägar som inte är enskilda tillhör bärighetsklass 2 (BK2).


Förberedande upplysning kan, förutom avståndet till platsen för förbudet, även i förekommande fall innehålla namn på denna plats. Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22.


C23 Begränsat axeltryck Tillfälliga föreskrifter om begränsning av axeltryck på fordon meddelas ibland vid tjällossning eller liknande förhållanden med risk för skador på vägen, då oftast tillsammans med märke C24 Begränsat boggitryck. är vissa fordon, visst slag av fordon eller viss grupp av fordon undantagna från förbudet anges undantaget på tilläggstavla T22 med lämplig text.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller på C-bron\" •  \"Gäller ej fordon med tillstånd\" •  \"Gäller ej buss\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C24 Begränsat boggitryck\"


C25 Förbud mot sväng i korsning LTF krävs när det inte finns någon annan trafikregel som gör att man inte får svänga åt ett visst håll. Exempel på andra trafikregler är: • Enkelriktad gata • Förbud mot infart med fordon • Motorvägsavfarter • Att utformningen är sådan att infart endast kan ske i den motsatta körriktningen


I vissa fall kan det vara lämpligt att i stället för förbud mot sväng föreskriva om påbjuden färdriktning med något av märkena D1.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T1, T2 och T22. Observera att kombinationen mellan vägmärke C25 och tilläggstavla T2 Vägsträckans längd, trots vad som sägs i VMF, bör användas restriktivt och företrädelsevis på sträckor med täta fastighetsinfarter eller mindre gator. I annat fall bör märket av trafiksäkerhetsskäl sättas upp vid varje väg där förbudet gäller. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller ej buss\" • \"Gäller ej taxi\" • \"Gäller ej cykel\" • \"Gäller ej fordon med tillstånd\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. C26 Förbud mot U-sväng\"


I vissa fall kan det vara lämpligt att i stället för förbud mot U-sväng föreskriva om påbjuden färdriktning med något av märkena D1.


Då märket oftast sätts upp av trafiksäkerhetsskäl är det olämpligt att i föreskrifter ange särskilda undantag från förbudet.


Märket kan användas med tilläggstavla T1 och T2. Observera att kombinationen mellan vägmärke C26 och tilläggstavla T2 Vägsträckans längd, trots vad som sägs i VMF, bör användas restriktivt och företrädelsevis på sträckor med mycket täta


korsningspunkter. I annat fall bör märket av trafiksäkerhetsskäl sättas upp vid varje väg där förbudet gäller. C27 Förbud mot omkörning


Märket används där omkörning av fordon är olämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt, där dolda omständigheter till exempel svackor finns, som gör att de generella regler om omkörningsförbud som anges i TrF inte är tillämpliga. Observera att föreskrifter om förbud mot omkörning förbi vägkorsning även innebär att förbudet omfattar fordon som förbereder sväng. Det innebär att till exempel omkörning av högersvängande fordon förbjuds.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler. Märket kan användas med tilläggstavla T1 och T22.


\"Normalt bör inte undantag medges från förbud mot omkörning, men om förbud meddelas för en längre vägsträcka kan det ändå vara lämpligt att tillåta omkörning av traktor och motorredskap. Undantaget anges då på tilläggstavla T22. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Traktor och motorredskap får omköras\". C28 Slut på förbud mot omkörning\"


C29 Förbud mot omkörning med tung lastbil Märket används där omkörning av fordon är olämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt, där dolda omständigheter som till exempel svackor finns, som gör att de generella regler om omkörningsförbud som anges i TrF inte är tillämpbara. Exempel på vägtyper där förbud mot omkörning med tung lastbil kan vara aktuellt är flerfältsvägar med höga trafikflöden och uppförslut (stigningsfält), där tunga fordon kan tendera att sacka och därmed utgöra ett större hinder för framkomligheten. Observera att föreskrifter om förbud mot omkörning förbi vägkorsning även innebär att förbudet omfattar fordon


som förbereder sväng. Det innebär att till exempel omkörning av högersvängande fordon också förbjuds.


Observera att förbud mot omkörning med tung lastbil inte innebär förbud mot omkörning med tung buss. Syftet med att inskränka omkörningsmöjligheterna också för denna fordonsgrupp kan vara att dessa, liksom tunga lastbilar med och utan släp, har särskilda hastighetsbegränsningar som hindrar dem från att färdas i den på platsen högsta tillåtna, och därmed kan utgöra ett hinder för framkomligheten. Om också tung buss avses med förbudet anges detta på tilläggstavla T22.


\"Normalt bör inte undantag medges från förbud mot omkörning, men om förbud meddelas för en längre vägsträcka kan det ändå vara lämpligt att tillåta omkörning av traktor och motorredskap. Undantaget anges då på tilläggstavla T22. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Traktor och motorredskap får omköras\" • \"Gäller även tung buss\". C30 Slut på förbud mot omkörning med tung lastbil\"


C31 Hastighetsbegränsning Vägmärke C31 får återges på körbanan som vägmarkering M29.Denna ersätter då inte utan förtydligar C31.


Märket kan användas med tilläggstavla T2 och T6. Förklarande texter på tilläggstavla T22 bör inte användas. Om hastighetsbegränsningen endast är föreskriven under en del av året bör märket istället plockas ner under de tidpunkter på året då förbudet inte är tillämpbart.


Har vägen eller körbanan mer än ett körfält i färdriktningen ska den förberedande upplysningen ges på båda sidor om vägen eller körbanan.


Märket kan sättas upp över vägen och behöver då inte sättas upp på sidan av vägen.


Figur 13.17 Utmärkning av hastighetsbegränsning utmed vanlig väg. Figur 13.18 Utmärkning av hastighetsbegränsning vid motorvägs början .


Figur 13.19 Utmärkning av hastighetsbegränsning vid motorvägs slut. Figur 13.20 Tre alternativ till minskning av högsta tillåtna hastighet med mer än 20 kilometer i timmen.


Alternativ 1 bör i första hand väljas utanför tättbebyggt område. Om märke E5 Tättbebyggt område är uppsatt måste märke C31 sättas upp tillsammans med E5 om hastigheten ändras vid gränsen för tättbebyggt område. Avståndet mellan förberedande utmärkning och gräns för hastighet är beroende av hastigheten. Avståendet kan vara mellan 150 och 400 meter.


Alternativ 2 kan väljas inom tättbebyggt område. Dessutom kan alternativ 2 vara det lämpligaste alternativet för avfart från motorväg. Observera att märke i normalstorlek kan användas oavsett storleken på märket på motorvägen.


OBS! Alternativ 3 märks ut enligt beslut om lokala trafikföreskrifter. Det ska användas restriktivt .


Figur 13.21 Upprepning av hastighetsbegränsning i korsning. Upprepning av hastighetsbegränsning behöver endast ske om avståndet efter korsning till gräns för annan hastighet är större än 200 meter.


Upprepningsmärken bör inte placeras omedelbart före vägkorsning, skarp kurva eller i anslutning till gårdsbildningar eller liknande platser där de normala varsamhetsreglerna kan kräva att fordonsföraren håller betydligt lägre hastighet än den för vägen högsta tillåtna.


Upprepningsmärken som inte placeras närmare vägkorsning än 100 meter får vara placerade endast på vänster sida av körbanan eller körfältet.


Om skiljeremsan inte är bredare än att upprepningsmärket kan avläsas i båda färdriktningarna på en motorväg eller annan väg med motsvarande utformning kan man sätta upp upprepningen endast i skiljeremsa.


För varierande högsta tillåtna hastighet gäller att man i de flesta fall kan behöva göra särskilda beräkningar för retardations- och stoppsträckor för att bestämma den exakta placeringen av märken för varierande högsta hastigheter i korsning där olika hastighetsbegränsningar ska kunna visas beroende på förekomsten av korsande eller svängande trafik. Förfarandet beskrivs i Krav 2022:001 VGU, avsnitt 13.4 Varierande


hastighet (VH) i korsningar. Märket bör dock placeras minst 100 meter före korsningen/passagen/vävningspunkten. C32 Tillfällig hastighetsbegränsning upphör


\"C34 Stopp av angiven anledning Andra texter på märket kan vara \"Vakt\", \"Färja\" eller \"Kontroll\". C35 Förbud mot att parkera fordon\"


Märket anger förbud mot att parkera fordon används framförallt på platser där parkerade fordon utgör ett hinder för trafiken och där dessa är en trafiksäkerhetsrisk, till exempel på smala vägbanor, på vägar med höga trafikflöden samt i områden med en hög andel besökare där särskilt anordnade parkeringsplatser i regel finns. Märket är mer vanligt utmed det kommunala vägnätet, där parkeringsbestämmelser av varierande slag vanligen finns på en stor andel av det totala vägnätet.


Märket sätts upp för att märka ut förbud att parkera enligt LTF. Märket används inte för att märka ut parkeringsförbud som följer av andra trafikregler.


Märket kan användas med tilläggstavla T1, T6, T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11, T12 och T22.


\"Text på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller ej fordon med tillstånd\" •  \"Sista fredagen varje månad\".\"


\"Texten \"Gäller ej behörig trafik\" är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten \"Gäller ej fordon med tillstånd\" används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C36 Förbud mot att parkera fordon på dag med udda datum\"


Märket anger förbud mot att parkera på den sida av gatan där märket är uppsatt på udda datum. Premisserna för att sätta upp märket är snarlika dem för vägmärke C35, men med starkare betoning på smala gator där dubbla rader med parkerade bilar kan försvåra framkomligheten.


I likhet med vägmärke C35 sätts vägmärke C36 upp för att markera parkeringsförbud enligt LTF.


Vägmärke C36 används framförallt utmed det kommunala vägnätet, och är mycket ovanligt utmed det statliga.


Märke C36 får fogas in i områdesmärke E20 där föreskrifter om områdesbestämmelser för parkering finns. Området ska slutmärkas med vägmärke E21.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T1, T6, T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: •  \"Gäller ej fordon med tillstånd\" •  \"Sista fredagen varje månad\". C37 Förbud mot att parkera fordon på dag med jämnt datum\"


I likhet med vägmärke C35 sätts vägmärke C37 upp för att markera parkeringsförbud enligt LTF.


Märket anger förbud mot att parkera på den sida av gatan där märket är uppsatt på jämna datum. Premisserna för att sätta upp märket är snarlika dem för vägmärke C35, men med starkare betoning på smala gator där dubbla rader med parkerade bilar, kan försvåra framkomligheten.


Vägmärke C37 används framförallt utmed det kommunala vägnätet, och är mycket ovanligt utmed det statliga.


Märke C37 får fogas in i områdesmärke E20 där föreskrifter om områdesbestämmelser för parkering finns. Området ska slutmärkas med vägmärke E21.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T1, T6,T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller ej fordon med tillstånd\" • \"Sista fredagen varje månad\". C38 Datumparkering\"


Vägmärket används på vägar där datumparkering tillämpas, i syfte att få parkerade fordon att alternera sida på gatan där de tillåts parkera. Anledningen till detta kan vara att undvika längre parkeringstider för fordon, genom att tvinga dem att dagligen byta sida på gatan, och på så sätt möjliggöra renhållning, sophämtning och så vidare.


Märket förekommer framförallt infogat i områdesmärke E20 som generell områdesbestämmelse i hela eller delar av en tätort. Området ska slutmärkas med vägmärke E21.


\"Märket kan användas med tilläggstavla T1, T6, T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11 och T22. Text på T22 kan till exempel vara: • \"Gäller ej fordon med tillstånd\" • \"Sista fredagen varje månad\". C39 förbud mot att stanna och parkera fordon\"


Märket sätts upp för att märka ut förbud mot att stanna och parkera enligt LTF. Märket används inte för att märka ut de förbud att stanna och parkera som följer av andra trafikregler.


Vägmärke C39 används framförallt på platser där det av framkomlighets- eller trafiksäkerhetsskäl inte bara är olämpligt att parkera fordon, utan även att stanna dem. Exempel på vägtyper där märket kan användas är på smala vägar, vägar med höga flöden eller där begränsade siktförhållanden råder.


Förbudet kan föreskrivas för vissa fordon eller fordonskategorier, men bör i detta sammanhang användas restriktivt, då märket indikerar för övriga trafikanter att stillastående fordon normalt sett inte är att vänta på sträckan. Av samma skäl är olika former av undantagsbestämmelser för fordon med tillstånd ofta olämpligt.


Märket kan användas med tilläggstavla T1,T6, T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11 och T12. C40 ändamålsplats


Av vägmärket följer förbud för andra fordon att stanna och parkera. Märket kan användas med tilläggstavla T1 och T6 C41 Slut på ändamålsplats


C44 Förbud mot trafik med annat motordrivet fordon med dubbdäck än moped klass II


Enligt TrF får förbud mot fordon med dubbdäck gälla för en viss väg, viss vägsträcka eller för samtliga vägar in om ett visst område. Förbudet får inrättas på samma vägar där en kommun har rätt att meddela föreskrifter om förbud mot trafik med fordon. Märket kan användas med tilläggstavla .T1, T2, T6, T11, T12 och T22.


13.1.8 Anvisningsmärken 13.1.9 Lokaliseringsmärken för vägvisning 13.1.9.1 Planering


\"Ett exempel på en vägvisningsplan kan vara en stam-/grenplan Figur 13.23 är ett exempel, baserat på stiliserad karta Figur 13.22. Figur 13.22 Förenklad \"karta\" över en ort.\"


Figur 13.23 Del av stam-/ grenplan för tätorten Utformningen av lokaliseringsmärken bygger till stor del på att angivelser ska kunna presenteras på samma sätt i olika märken. Vissa avsteg måste dock accepteras, till exempel placering av vägnummer vid långa ortsnamn. I sådana fall kan vägnumren placeras på egen rad i nummerordning. Ortsnamnen som hör till respektive vägnummer placeras i samma ordning. Dessa förhållanden gäller främst orienteringstavlor och körfältsvägvisare.


För att informationen ska bli lättillgänglig krävs att den inte är för omfattande. Det kan i många fall innebära att man tvingas göra ett urval mellan angivelserna så att de inte blir för många. I varje tillfart till en korsning bör det vara en strävan att antalet angivelser inte blir flera än två eller möjligen tre för varje riktning. I första hand tillses att angivelser som är av betydelse för främmande trafikanters orientering kommer med. Det betyder att geografisk vägvisning normalt måste ges högre prioritet än till exempel vägvisning till inrättningar eller serviceanläggningar.


13.1.9.2 Vägvisningsprinciper Vid påfarten i en trafikplats till t.ex. motorväg kan det räcka med att vägvisa till fjärrorten och inte till närorten.


Vägvisningssystemet innefattar också möjligheten att kombinera olika slags vägvisningsmål i samma märke. Ett lokaliseringsmärke, t.ex. en orienteringstavla, kan förutom geografiska mål också innehålla vägvisning till inrättningar och symboler för serviceanläggningar. Dessutom förekommer infällda varnings- eller förbudsmärken m.m.


Om flera väghållare är berörda av vägvisning till ett mål är det viktigt att involvera samtliga i besluten så att en obruten kedja uppnås.


13.1.9.3 Placering av lokaliseringsmärken Placering av lokaliseringsmärken i sida, höjd och längsled ska ske enligt TSFS 2019:74.


Lokaliseringsmärken bör placeras så att de är väl synliga för trafikanterna, dvs. så centralt som möjligt i trafikanternas synfält. Det påverkas av terrängförhållanden, linjeföring, snöförhållanden och belysning. Samtidigt utgör stora lokaliseringsmärken i sig sikthinder, särskilt inom siktområdet vid korsningar och för stopp- eller omkörningssikt på sträcka. Vägmärken och stolpar utgör också risker vid avkörningar.


I Figur 13.24- Figur 13.26 ges exempel på lämpliga placeringar av lokaliseringsmärken i sid- och höjdled. Figur 13.24 Exempel på placering av lokaliseringsmärke


Tabell 13.2 Mått för placering av lokaliseringsmärken i sid- och höjdled


*) Märkena sätts upp 3,0 m från vägbanekant, eller i bakslänt, med märkets underkant minst 0,8 m ovan mark i bakslänt. Sidomåttet kan utökas till 6,0 m om märket annars blir siktskymmande liksom att höjderna kan ökas något (VVFS 2007:305 § 8).


Figur 13.25 Vägvisare placeras 1,2 m över körbanan vid uppsättning i T- korsning. Vägvisare kan även placeras ovanpå varandra.


Figur 13.26 Vägvisare sätts upp med en jämn kant mot vägen. Vägvisare kan göras lika långa om skillnaden i textlängd är mindre än 0,5 m.


Märket vrids ca 5 grader från vägen på raksträcka. Vid vänsterkurvor med stor radie kan märket sättas i 90 grader mot kurvans tangent. Vid vänsterkurvor med liten radie kan märket i vissa fall vridas något mot vägen. Hur många grader ett märke ska vridas från vägen eller mot vägen kan bara avgöras på plats vid utsättningen. Ska märket stå i början av högerkurvan kan raksträckan förlängas och märket placeras i 90 grader mot den teoretiska förlängningen av raksträckan. Enklast är att stå där märket ska placeras och sätta ut vägmärkesvinkeln så att spegelreflektion inte kan uppstå när man är inom läsbarhetsavståndet. Riktvärdet att märket ska vridas 5 grader från vägen bör uppnås. Se Figur 13.27.


Figur 13.27 Utvinkling av vägmärken. 13.1.9.4 Utformning av lokaliseringsmärken 13.1.9.4.1 Teckensnitt


13.1.9.4.2 Utseende, språkbruk och förkortningar I flerordiga namn är det normalt bara det första ordet som i sig är ett egennamn och som därför skrivs med stor bokstav: Kratte masugn, Mariedals slott. Däremot är Upplands Väsby, Stora åkerhult etc. korrekta skrivningar, då även Väsby och åkerhult själva är egennamn. Vid skyltning av annan information ska ord som inte är namn stavas i enlighet med Svenska Akademiens ordlista.


Sammansatta ortnamn som slutar på konsonant (utom s, x och z) ska nästan alltid ha ett binde-s när de i sin tur ingår i en sammansättning: Nytorp: Nytorpsskolan, Alvik: Alvikshemmet, Perstorp: Perstorpsvallen.


Följande rekommendationer gäller för förkortningar som i förekommande fall används på lokaliseringsmärken.


Tabell 13.3 Rekommendationer om förkortningar på lokaliseringsmärken Om förkortningen står på ett märke med versal text ska även förkortningen vara versal.


Förutom ovan angivna förkortningar kan i vägvisningen även användas allmänt kända förkortningar t.ex. vid vägvisning till militära anläggningar eller större tävlingar (P10, F4, EM, SM).


13.1.9.4.3 Vägvisning till områden 13.1.9.4.4 Symboler Symboler som används för vägvisning framgår av VMF och kan vara antingen fristående eller infogade i andra lokaliseringsmärken.


13.1.9.4.5 Riktningspilar Den så kallade uppfällningsmetoden innebär att varje riktningsgivande anordning som placeras före ett vägval är avsedd att schematiskt illustrera framförvarande vägavsnitt. Riktningspilen illustrerar att ytterligare ett stycke av körning rakt fram återstår. Märken som anger en framförvarande plats för avsväng ska, i fråga om placering, noga skiljas från märken som anger platsen för avsväng. I anslutning till tillfart till korsning finns därför en zon där märken inte ska sättas upp därför att de kan missuppfattas. Längden och läget for denna zon kan inte alltid klart anges men måtten är hastighetsberoende.


Figur 13.28 Riktningsangivelse före avfart 13.1.9.5 Färgsättning Färgsättning av lokaliseringsmärken för vägvisning ska ske enligt VMF och TSFS 2019:74.


13.1.9.5.1 Tillämpning I Figur 13.29 - Figur 13.43 ges ett antal exempel på färgsättning av lokaliseringsmärken i olika situationer. Observera att exemplen inte avser att visa vilka märken som ska användas i de olika situationerna utan endast vilka färger märken och eventuella infällda plattor ska ha.


Figur 13.29 Normal färgsättning med blå bottenfärg på lokaliseringsmärken vid korsning mellan allmänna vägar som inte är motorväg.


Figur 13.30 Vägvisning från allmän väg till lokalt mål i tätort utmed en gata


Figur 13.31 Vägvisning till ort och stadsdel belägna längs gata eller allmän väg med nummer över 499.


Vägvisning rakt fram till stadsdel sker med svart pil på vit botten vare sig vägen är allmän väg eller gata såvida den inte är riksväg eller väg med nummer 100-499 då bottenfärgen i dessa fall ska vara blå även inom tätort.


Figur 13.32 Vägvisning till stadsdel där vägen/ gatan också vägvisas för trafik till numrerad väg.


Inom tätort ska bottenfärgen på lokaliseringsmärken för vägvisning vara vit även i de fall då annat mål än lokala mål märks ut. På genomgående allmän väg ska dock bottenfärgen vara blå eller grön. Blåa, gröna och brunvita mål sätts inte på vit botten på F5.


Figur 13.33 Vägvisning inom tätort till ort belägen längs allmän väg utanför tätorten. Blåa, gröna och bruna mål sätts inte på vit botten på F5.


Allmän väg eller gata Figur 13.34 Vägvisning till ort belägen längs enskild väg.


Fallet avser vägvisning till mål längs enskild väg från en väg/gata som enbart har lokalt mål i tätort som angivelse.


\"Figur 13.35 Vägvisning längs allmän väg som övergår i enskild väg. Exemplet avser ett fall då det inte finns något vägvisningsmål längs den del av den anslutande vägen som är allmän väg. Det \"enskilda målet\" bör läggas på en blå bakgrund för att informera om att den anslutande vägen är allmän men inte ända fram till det angivna målet.\"


Allmän väg, gata eller enskild väg Figur 13.36 Vägvisning till turistmål.


Exemplet visar ett fall då det turistiskt intressanta målet är det enda mål som vägvisas längs den anslutande vägen. Bottenfärgen blir då brun oavsett om den anslutande vägen är allmän väg, gata eller enskild väg.


Figur 13.37 Vägvisning till ort och turistmål längs enskild väg. På tabellvägvisare och orienteringstavla bör turistmålet läggas på brun platta för att informera om att vägen är enskild.


Figur 13.38 Vägvisning till inrättning. Exemplet visar ett fall då inrättningen är det enda mål som vägvisas längs den anslutande vägen. Färgen blir då vit/svart oberoende av om den anslutande vägen är allmän väg, gata eller enskild väg. Annan allmän väg


Figur 13.39 Normal färgsättning vid avfartsvisning från motorväg/motortrafikled.


Blå färgsättningen används vid avfartsvisning till allmän väg, se Figur 13.39. Endast om avfarten endast leder till annan motorväg eller motortrafikled ska avfartsvisningen vara med grön bottenfärg.


Figur 13.40 Vägvisning från motorväg/motortrafikled till lokalt mål i tätort via gata.


Figur 13.41 Vägvisning till ort och inrättning från motorväg/motortrafikled.


Exemplet i Figur 13.41 avser fall då det finns geografisk vägvisning och vägvisning till inrättning. Den del som avser inrättning ska då fällas in på vit platta på avfartsvisningen. Leder avfarten till annan motorväg eller motortrafikled blir bottenfärgen grön.


Figur 13.42 Vägvisning från motorväg/motortrafikled till inrättning. Exemplet avser fall då avfarten enbart leder till en inrättning, i detta fall en rastplats. Den del som avser rastplatsen blir vit med svarta tecken. Märket H23 förberedande upplysning om vägnära service ska ha grön botten eftersom märket anger en sträcka (2 km) längs motorvägen innan avfarten nås.


Figur 13.43 Vägvisning från motorväg/motortrafikled till turistmål. Exemplet visar ett fall då det turistiskt intressanta målet är det enda mål som vägvisas längs den anslutande vägen. Bottenfärgen blir då brun oavsett om den anslutande vägen är motorväg eller motortrafikled allmän väg, gata eller enskild väg.


13.1.9.5.2 Vägvisning till serviceanläggningar I Figur 13.44 - Figur 13.50 ges ett antal exempel på färgsättning av lokaliseringsmärken till serviceanläggningar i olika situationer.


Figur 13.44 Vägvisning från allmän väg till serviceanläggning som ligger i anslutning till annan allmän väg.


Figur 13.45 Vägvisning från allmän väg till serviceanläggning som ligger i anslutning till enskild väg.


Figur 13.46 Vägvisning från allmän väg till två geografiskt skilda serviceanläggningar som ligger i anslutning till annan allmän väg.


Figur 13.47 Vägvisning från allmän väg till två geografiskt skilda serviceanläggningar som ligger i anslutning till enskild väg.


Figur 13.48 Vägvisning från allmän väg via annan allmän väg och vidare in på enskild väg till serviceanläggning som inte märks ut med namn.


Där anläggningen ligger väl synlig från den enskilda vägen behövs ingen vägvisare in vid anslutningen.


Figur 13.49 Vägvisning från allmän väg via annan allmän väg och vidare in på enskild väg till serviceanläggning som märks ut med namn.


Figur 13.50 Vägvisning från allmän väg via annan allmän väg och vidare in på enskild väg till serviceanläggning som märks ut med namn.


Inget geografiskt namn finns för den allmänna vägen utan enbart för den enskilda vägen. Där anläggningen ligger väl synlig från den enskilda vägen behövs ingen vägvisare in vid anslutningen.


13.1.9.5.3 Infogade plattor I TSFS regleras vilka kombinationer av bottenfärg och färger på infogade plattor som är tillåtna. I matris i Figur 13.51 illustreras de tillåtna kombinationerna


Figur 13.51 Färgsättning på infogade plattor De färgade plattorna i matrisen i Figur 13.51 illustrerar följande: • Grön platta; vägvisning till geografiska mål som nås via motorväg eller motortrafikled. • Blå platta; vägvisning till geografiska mål som nås via allmän väg. • Gul platta; vägvisning till geografiska mål som nås via enskild väg • Vit platta; vägvisning till lokala mål i tätorter och till inrättningar eller anläggningar. • Brun platta; vägvisning till mål av stort turistiskt intresse. • Orange platta; vägvisning till mål vid tillfällig trafikomläggning.


Vägnummermärken är inte plattor och kan vara infällda vid vägvisning längs samtliga vägtyper och till samtliga typer av vägvisningsmål förutom vid brunvit vägvisning. Vägnummermärken behåller alltid färger (blå eller grön) och bårdtyper (heldragen eller streckad) enligt VMF.


Figur 13.52 - Figur 13.64 visar plattor infogade i olika typer av lokaliseringsmärken.


Figur 13.52 Orienteringstavla med infälld vit platta. Det lokala målet och inrättningen är på en och samma platta trots att de är olika typer av destination.


Figur 13.53 Orienteringstavla med infälld grön platta för vägvisning till mål som nås via motortrafikled.


Symbolen för motortrafikled skall endast finnas med vid sista vägvalspunkten före motortrafikledens början.


Figur 13.54 Alternativ utformning. Normalt placeras symbolen för motortrafikled närmast det geografiska namnet men då symbolen avser båda destinationerna kan den centreras mellan destinationerna enligt figuren.


Figur 13.55 Alternativ utformning. Om både vägnummer och symbol för motortrafikled är gemensamma för två destinationer kan dessa centreras mellan destinationerna enligt figuren.


Figur 13.56 Tabellvägvisare med infällda gröna plattor för vägvisning till motorväg eller motortrafikled.


De gröna plattorna innehåller inte symbol för motorväg eller motortrafikled vilket betyder att det längre fram finns ett vägval för de som inte får eller vill använda motorvägen eller motortrafikleden.


Figur 13.57 Avfartsorienteringstavla med infälld vit platta för vägvisning till lokala mål och inrättningar.


Figur 13.58 Orienteringstavla med infällda vita och bruna plattor för vägvisning till lokala mål och till världsarv.


Figur 13.59 Tabellvägvisare med brun platta för vägvisning till världsarv och vita plattor för vägvisning till inrättningar och serviceanläggningar.


Figur 13.60 Avfartsorienteringstavla med infälld platta för vägvisning till inrättning där även serviceanläggningar finns.


Figur 13.61 Orienteringstavla vid förskjuten korsning med gröna plattor för vägvisning till mål som nås via motorväg.


Motorvägssymbol visas eftersom båda anslutningarna leder direkt till motorväg utan alternativt vägval innan.


Figur 13.62 Körfältsvägvisare med vita plattor för vägvisning till lokala mål och inrättningar.


Figur 13.63 Körfältsvägvisare med gröna plattor för vägvisning till mål som nås via motorväg eller motortrafikled.


Eftersom plattorna inte innehåller symboler för motorväg eller motortrafikled finns det alternativa vägval för trafik som inte får använda motorväg eller motortrafikled.


Figur 13.64 Körfältsvägvisare med platta för vägvisning till sjukhus med akutmottagning och med vägvisning till ett antal serviceanläggningar.


Hela vänstervisande delen är vit eftersom inga andra mål än serviceanläggningarna anges för den riktningen.


13.1.9.6 Tätort I exemplen i Figur 13.65 - visas en schematisk bild av ett vägnät i och i anslutning till tätorten ASTAD. Den gröna streckade linjen illustrerar gränsen för tätorten där platsmärke med ortens namn satts upp. Det betyder att mål belägna innanför gränsen är att betrakta som lokala mål i tätort. Vägarna innanför den gröna gränsmarkeringen är inte allmänna vägar förutom väg 75, väg 200 och väg 330. Dessa vägar - riksväg och primära länsvägar - är allmänna vägar även inom tätorten.


Inom tätorter ska vägvisning längs riksvägar och länsvägar i nummergruppen 100–499 vara utförd med blå (eller grön) bottenfärg oavsett om de går igenom tätorten eller startar i tätorten.


Inom mindre tätorter som inte har vägvisning till lokala mål i vitsvart färg ska vägvisning inom tätorten till geografiska mål belägna utanför tätorten vara utförd med blå (eller grön) bottenfärg.


Vissa av korsningarna i skissen har markerats med nummer. Hur färgsättningen av vägvisningen i dessa korsningar ska göras visas för respektive korsning. Bilderna avser inte att visa vilka typer av lokaliseringsmärken som ska eller bör användas utan enbart färgsättningen av visningen till de olika målen.


S-MALM m.fl. ligger inom tätortsgränsen för ASTAD (grön punktstreckad linje i figurerna).


Figur 13.65 Punkt 1 Korsning mellan två allmänna vägar med nummer över 499 och som ligger utanför tätorten.


Riktning rakt fram visar orten ASTAD och ASTAD centrum. Observara att utanför tätortsgränsen anges centrum med C. Mot vänster visas ESTAD med intermittent vägnummer 200 samt DBY. ESTAD visas i denna korsning för att undvika att trafik mot ESTAD kör in i tätorten.


\"Figur 13.66 Punkt 2 Korsning med två gator i ASTAD. Vid sista korsningspunkten i västlig riktning, innan vägen/gatan övergår till allmän väg, ska bottenfärgen vara blå. Gäller trots att märket står på \"vit\" väg/gata.\"


\"Figur 13.67 Punkt 3 Bottenfärgen är blå på märken inom tätort som visar längs riksväg. Märken som visar in på \"vit\" väg/gata har vit bottenfärg med ev allmänt mål på blå platta. Märken som står på gator som ansluter till riksvägen har blå bottenfärg för riktningar som visar mål längs riksvägen. Väg 200 visas intermittent fram till korsningen mellan väg 75 och väg 200.\"


Figur 13.68 Punkt 4 Samtliga tillfarter i korsningen är gator i tätort och bottenfärgen således vit. även märken som innehåller intermittent vägnummer eller geografiskt mål har vit botten med infälld blå platta .


Figur 13.69 Punkt 5 Vägvisning mot CENTRUM har vit bottenfärg trots att märket står vid allmän väg eftersom det är sista korsningspunkten innan den allmänna vägen övergår i gata. Det sker ingen vägvisning i västlig riktning då väg 330 inte har någon ortsangivelse eftersom fjärrorten är ASTAD och man har valt att vägvisa väg 75 intermittent en annan sträckning.


Figur 13.70 Punkt 6 Väg 330 är länsväg i nummerserien 100-499 och vägvisas därför med blå bottenfärg även inom tätorten.


Figur 13.71 Punkt 7 Målet, industriområdet LUGNET, vägvisas som lokalt mål i tätort även då märket, som här, är placerat utanför tätortsgränsen.


Figur 13.72 Punkt 8 Väg 200 är en primär länsväg som startar eller slutar inne i tätorten, vid korsningen med riksväg 75. Bakgrundsfärgen på vägvisning längs väg 200 är därför blå även i gatunätet inne i tätorten. Väg 200 har ASTAD som fjärrort men i korsning 8 har platsmärket för ASTAD passerats och vägvisningen i östlig riktning blir därför väg 75 intermittent och CENTRUM. 13.1.10 Enskilda lokaliseringsmärken


Där siktförhållandena är dåliga i förhållande till högsta tillåten hastighet eller före komplicerade korsningar utmed andra vägar är det ofta lämpligt att sätta upp en orienteringstavla för att upplysa om korsningen. Före en T-korsning kan det också vara lämpligt att sätta upp en orienteringstavla för att upplysa om att vägen inte fortsätter rakt fram efter korsningen.


På orienteringstavla anges normalt de vägvisningsmål som finns för den svängande trafiken i korsningen. För trafik rakt fram anges normalt endast fjärrorten och i förekommande fall vägnummer. Om det bedöms lämpligt kan enbart vägnummer anges för riktning rakt fram. För svängande riktningar anges fjärrorter och, om det inte blir för många angivelser, knutpunkter och närorter.


Mål utöver de som finns på orienteringstavlan bör undvikas i korsningen.


I trånga miljöer eller på det mindre vägnätet där förberedande vägvisning behövs kan F3 Tabellorienteringstavla användas i stället för F1 Orienteringstavla.


Två på varandra följande korsningar visas endast i de fall avståndet mellan korsningarna inte medger att två tavlor sätts upp, vanligen mindre än 200 m. I sådana


fall är det viktigt att vägvisningen i respektive korsning arrangeras så att missförstånd minimeras.


För att undvika missförstånd kan det i vissa fall vara lämpligt att på tavlan indikera korsning som ligger mellan tavlan och den korsning som tavlan avser även om det inte finns vägvisningsmål för den första korsningen. Denna angivelse sker då med enbart pilskaft utan pilhuvud. F2 Orienteringstavla vid förbjuden sväng i korsning


\"I de varianter där \"förvarning\" inte kan ges med märke F2 kan det i vissa fall vara lämpligt att sätta upp märke C25 Förbud mot sväng i korsning, vänstersväng ca 300 m före korsningen. Märke C25 ska då ha tilläggstavla T2 med avståndet till korsningen. Detta bör framför allt övervägas på tvåfältsdel av 2+1 vägar och på platser med begränsad sikt.\"


\"Väntficka\" (som görs på platser där vänstersvängsförbud behövs, men där inte särskild väg för vänstersvängande trafik kan anordnas) ska inte vägvisas. F3 Tabellorienteringstavla\"


Märke F3 används som alternativ till märke F1 Orienteringstavla på platser där trafikmängderna är måttliga, särskilt den svängande trafiken. Märke F3 används också på platser där det kan vara olämpligt att använda märke F1 exempelvis av siktskäl, gestaltning eller brist på utrymme. Märke F1 är dock som regel ett bättre alternativ eftersom märkesbilden ger bättre upplysning om korsningens utformning. F4 Avfartsorienteringstavla


På vägar som inte är motorväg eller motortrafikled kan det vara svårt att avgöra om ett särskilt avsvängskörfält är att betrakta som avfart eller inte. Vid bedömningen av detta kan det vara lämpligt att använda sig av de definitioner och utformningsråd som finns i VGU avsnitt 10.4.5 Avfarter och avfartsramper på motorväg, om kilavfart och


parallellavfart. är inte korsning/avfart utformad på det sättet ska den inte märkas ut med märkena F4 och F7.


På märke F4 avfartsorienteringstavla får två på varandra följande avfarter anges om avståndet mellan dem är kort.


Nedan ges exempel på användning av märke F4 vid olika utformningssituationer.


Normalt sätts F4 upp 1000 m och 500 m före inledningssträckans början.


Om förhållandena på platsen inte medger två upplysningar kan det räcka med en. Denna bör då sättas upp 300-500 m före inledningssträckans början.


Figur 13.73 Normal markplacerad avfartsvägvisning på landsbygd. Vid korta avstånd mellan trafikplatser kan avstånden minskas till L1=L2=300 m och L3>100 m. är L1+L2+L3 mindre än 700 m kan det räcka med att enbart ett märke F4 sätts upp. Minimiutformningen blir då L1=300 m och L3=100 m enligt figur nedan.


Figur 13.74 Minimistandard vid markplacerad avfartsvägvisning i trånga lägen och liten trafik.


Vid korta avstånd mellan på- och avfarter och större trafikmängder bör märken F8 Körfältsvägvisare i stället användas.


Anges två på varandra följande avfarter på samma märke bör avståndet mellan avfarterna vara mindre än 500 m. I sådana fall måste särskild vikt läggas vid utformning och placering av avfartsvisarna för att undvika missförstånd.


Figur 13.75 Exempel på utformning av märke F4 vid två på varandra följande avfarter med kort avstånd emellan .


Har förberedande upplysning getts med märke F4 Avfartsorienteringstavla ska samma mål anges på märke F7 Avfartsvisare. Detta gäller såväl allmänna vägvisningsmål som inrättningar och anläggningar som angetts på märke F4.


\"F4 kan sättas upp som omställbart märke för att förbereda för omledning. Märket kan placeras fristående mellan de ordinarie avfartsorienteringstavlorna, som normalt är uppsatta 1000 m och 500 m före avfarten. På sträckor med stora trafikflöden kan ytterligare en avfartsorienteringstavla för omledning behövas ca 300 m före avfarten. Märkena kan också vara utförda som \"rullgardiner\" monterade på ordinarie avfartsorienteringstavlor. Samma avstånd som på de ordinarie tavlorna ska då anges på de tillfälliga.\"


Figur 13.76 Exempel på avfartsorienteringstavla vid avfart för omledning


Figur 13.77 Exempel på alternativ avfartsorienteringstavla vid avfart för omledning


Vägvisarens placering i korsning innebär ofta att den kan komma att utgöra ett sikthinder. Vid uppsättningen måste detta särskilt beaktas.


Det bör eftersträvas att vägvisare placeras till höger i färdriktningen. Om det är lämpligare med hänsyn till sikt eller utrymme eller för att begränsa stolpantalet kan vägvisarna som visar in på anslutningsvägen placeras på samma stolpe mitt emot anslutningsvägen om huvudvägens bredd är 8,0 m eller mindre.


Vägvisare kan göras lika långa om skillnaden i textlängd är mindre än 0,5 m. F6 Tabellvägvisare


Vägmärket kan användas i stället för F5 Vägvisare i korsningar där det är svårt att placera vägvisare på grund av utrymmesbrist i korsningen, siktproblem eller problem med mycket annan information i korsningen, som exempelvis trafiksignaler, väjningspliktsmärken, förbudsmärken m.m. Genom att tabellvägvisaren kan placeras upp till 50,0 m före korsningen kan en del av informationsmängden spridas ut från korsningen.


I korsningar där någon riktning inte har något vägvisningsmål, vilket kan vara vanligt i tätortskorsningar, behöver denna riktning inte visas på märket. Om detta kan leda till osäkerhet hos trafikanterna kan ändå ett band med den aktuella riktningen tas med utan att något vägvisningsmål anges.


Figur 13.78 Exempel på tätortskorsning där riktning till vänster inte har något vägvisningsmål och där riktningen utelämnats på märket.


Figur 13.79 Exempel på tätortskorsning där riktning till vänster inte har något vägvisningsmål och men där riktningen ändå visas på märket .


I landsbygdskorsningar kan på motsvarande sätt riktning rakt fram utelämnas på märke F6 om det bedöms att detta inte kommer att leda till missförstånd eller osäkerhet.


Figur 13.80 Exempel på vanlig utmärkning av landsbygdskorsning med märke F6.


Figur 13.81 Exempel på utmärkning av landsbygdskorsning med märke F6 där riktning rakt fram inte anges på märket.


Figur 13.82 Exempel på tabellvägvisare med geografiska namn och servicesymboler.


På tabellvägvisare bör helst inte fler än två vägvisningsmål, vägnummer och symboler oräknat, anges för varje riktning. Om det inte går att undvika flera mål, och det totala antalet mål på märket är fler än sex, bör en uppdelning (två märkesuppsättningar) ske. I sådana fall delas märket så att alla mål i samma riktning visas på samma märke.


Figur 13.83 Exempel på uppdelad tabellvägvisare. Figur 13.84 Exempel på uppdelad tabellvägvisare där flest mål visas åt vänster.


Kommentar: I detta fall görs undantag från den normala pilordningen rakt fram, vänster och höger.


I cirkulationsplatser kan vägvisare som placeras på refug vara siktskymmande för trafik på väg in i cirkulationsplatsen. Det är därför en fördel att sätta F6 vid frånfart nära cirkulationsplatsen enligt Figur 13.85.


Figur 13.85 Exempel på utmärkning med märke F6 i tillfart och frånfart från en cirkulationsplats F7 Avfartsvisare


\"Om avfartsvisare för omledning sätts fristående bör den placeras före den ordinarie avfartsvisaren. Om den är utförd som \"rullgardin\" får den monteras på den ordinarie avfartsvisaren.\"


Figur 13.86 Exempel på avfartsvägvisare för omledning. F8 Körfältsvägvisare


Märket används för ett eller flera körfält. Vägmärkespaketen monteras på överliggaren så centriskt som möjligt i höjdled men med jämn underkant.


Normalt sätts tre körfältsvägvisare upp med 500 meters mellanrum. Märket närmast korsningen placeras i höjd med avfartens spärrområdesnos. De två förberedande upplysningarna placeras med 500 m mellan varje. Om förhållandena på platsen inte medger två förberedande upplysningar kan det räcka med en. Denna bör då sättas upp 200-500 m före inledningssträckans början.


Placeringen av text, symboler och vägnummer är relativt fri varmed märkesytan kan tillvaratas väl. Vissa regler bör dock följas, främst för att missförstånd kan uppstå om symbol som hör till viss text placeras på samma rad som annan text.


\"Enfältig utformning: Riktningspilen placeras i fråga om sväng i den del av märket som är \"den motsatta mot svängriktningen\". I fråga om angivelse för körning rakt fram placeras normalt pilen till vänster. Figur 13.87 Grundformer för körfältsvägvisare, enfältig utformning\"


Figur 13.88 Varianter av körfältsvägvisare, enfältig utformning Körfältsvägvisare vid kombinerat körfält bör utformas enligt figur nedan. Kombination rakt fram + höger innebär vänsterplacering av rakt fram visande pil. Kombination rakt fram + vänster innebär högerplacering av rakt fram visande pil.


Figur 13.89 Utformning av körfältsvägvisare vid kombinerat körfält vid enfältig utformning Avståndet mellan märken bör dock inte understiga 0,5 m.


\"Två- och trefältig utformning: Dessa märkestyper bör endast användas i fråga om situationer där körfälten har \"samma värde\". Här avses det förhållandet att det inte spelar någon roll om fordon förs\"


i det ena eller andra (eller tredje körfältet). Härav följer att om två vägval följer tätt efter varandra kan det vara direkt felaktigt att använda s.k. flerfältiga märken.


Riktningspilarna placeras i första hand över körfältens teoretiska centrumlinje.


Följande grundformer för körfältsvägvisare finns för tvåfältiga utformningar.


Figur 13.90 Grundformer för körfältsvägvisare, tvåfältig utformning Varianter med kombinationspilar för körfältsvägvisare för tvåfältig utformning.


Figur 13.91 Varianter med kombinationspilar för körfältsvägvisare, tvåfältig utformning


Varianter på körfältsvägvisare med olika textstorlekar (normalt endast vägnummer eller symbol).


\"Figur 13.92 Varianter på körfältsvägvisare med olika textstorleka r I första hand bör \"den tvåfältiga delen\" av märket centreras över körfältslinjen mellan de två körfält som löper parallellt genom korsningen (motsv.).\"


Följande grundformer för körfältsvägvisare finns för trefältiga utformningar. Riktningspilar placeras på sätt som gäller för tvåfältig utformning, dock att mittenpilen i första hand placeras centriskt ovanför mittkörfältet. Samma vägnummer kan lämpligen anges på båda sidor om mittenpilen.


Figur 13.93 Grundformer för körfältsvägvisare, trefältig utformning Varianter med kombinationspilar för körfältsvägvisare för trefältig utformning.


Figur 13.94 Varianter med kombinationspilar för körfältsvägvisare, trefältig utformning


Varianter på körfältsvägvisare med olika textstorlekar (normalt endast vägnr eller symbol). I första hand centreras den trefältiga delen av märket över det mittre körfältets centrumlinje.


Figur 13.95 Varianter på körfältsvägvisare med olika textstorlekar Missförstånd kan uppstå om symbol som hör till viss text placeras på samma rad som annan text. I nedanstående exempel är serveringen belägen på åstol, campingplatsen i Skärhamn.


Figur 13.96 Exempel på kombination av text och symbol F9 Samlingsmärke för vägvisning


På märke F9 Samlingsmärke för vägvisning anges mål som nås via ett gemensamt vägval inom klammern. Under klammerns spets anges det gemensamma vägvalet.


Vid överväganden om märke F9 ska användas är det viktigt att först pröva vägvisningen utifrån de normala kriterier som gäller för aktuell vägvisning. Om målet uppfyller dessa kriterier och vägvisning beviljas kan sedan märke F9 användas om det är lämpligt.


Många vägkorsningar och trafikplatser innehåller mycket information som trafikanterna ska hinna uppfatta för att kunna fatta riktiga och trafiksäkra beslut.


\"Många gånger kan behov och önskemål om vägvisning inte tillmötesgås för att korsningen eller trafikplatsen redan är \"fylld\" med vägvisning. På sådana platser kan användning av F9 Samlingsmärke för vägvisning vara ett sätt att ändå kunna vägvisa till mål som det annars inte finns utrymme för.\"


Många trafikanter kan ha svårigheter att förstå innebörden av märket. Då är det särskilt viktigt att utformningen och användningen av märket är enhetligt och konsekvent. Det får inte vara för mycket information på märket, och utmärkningen av det gemensamma vägvalet måste vara tydlig för att det inte ska uppstå tveksamheter och osäkerhet.


Mål som anges inom klammern kan förutom geografiska mål även vara inrättningar och anläggningar (såväl vit/svarta som brun/vita).


Märke F9 kan användas på alla vägtyper. Det kan också användas på gator i tätorter förutsatt att det finns utmärkning eller vägvisning som överensstämmer med angivelserna på märke F9.


På märke F9 Samlingsmärke för vägvisning får gemensamt vägval anges med namn, vägnummer eller trafikplatsnummer. Om märke F9 sätts upp på väg som inte har numrerade trafikplatser anges det gemensamma vägvalet med enbart namn och/eller vägnummer.


Figur 13.97 Exempel på utformning av märke F9 med vägnummer och ortnamn som gemensamt vägval.


Antalet angivelser inom klammer måste begränsas för att märket ska vara läsbart och lätt att uppfatta. Det bör inte förekomma flera än fyra mål. Om det finns behov av att ange flera än fyra mål kan ytterligare ett märke F9 sättas upp. I sådana fall bör avståndet mellan de båda märkena vara ca 50,0 m inom tättbebyggt område och ca 200 m utom tättbebyggt område.


Märkets grundfärg bestäms även på detta märke av vilken vägtyp märket sätts upp utmed. Färg på angivelser inom klammern ska överensstämma med färg på efterföljande vägvisning till de angivna målen. Nedan följer ett urval av exempel på märken med infogade plattor i olika färger.


Figur 13.98 Märke uppsatt på motorväg eller motortrafikled. Mål inom klammer vägvisas från allmän väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


Figur 13.99 Märke uppsatt på allmän väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


Mål inom klammer är turistiskt intressant mål som nås via allmän väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


Figur 13.100 Märke uppsatt på allmän väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


Mål inom klammer nås via motorväg eller motortrafikled men först efter allmän väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


Figur 13.101 Märke uppsatt på allmän väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


Mål inom klammer är lokalt mål, inrättning eller serviceanläggning som vägvisas från väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


Figur 13.102 Märke uppsatt på motorväg eller motortrafikled. Mål inom klammer är lokalt mål, inrättning eller serviceanläggning som vägvisas från allmän väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


Figur 13.103 Märke uppsatt på allmän väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


Mål inom klammer är serviceanläggningar som ligger längs enskild väg till Fiskekroken.


Då märket sätts upp på vägar med numrerade trafikplatser kan märke F27 Trafikplatsnummer med aktuellt trafikplatsnummer användas under klammern för att ange det gemensamma vägvalet. Om trafikplatsnumret anges ska inte någon geografisk angivelse finnas med. Däremot måste vägvisningen återfinnas direkt vid avfartens slut.


Figur 13.104 Exempel på utformning av märke F9 med trafikplatsnummer som gemensamt vägval.


Om märke F9 innehåller enbart servicesymboler innanför klammern, infogas servicemärken på egna vita plattor och inte på en gemensam vit platta.


Figur 13.105 Exempel på utformning av märke F9 med servicesymboler inom klammern samt trafikplatsnummer som gemensamt vägval.


Märket bör inom tättbebyggt område sättas upp minst 50,0 meter före lokaliseringsmärke som anger det gemensamma vägvalet. Utom tättbebyggt område bör märket sättas upp minst 200 meter före lokaliseringsmärke som anger det ge- mensamma vägvalet.


Nedanstående figurer illustrerar placering och användning av märke F9 i olika situationer .


Figur 13.106 Exempel på användning av märke F9 för att vägvisa till orter


Figur 13.107 Exempel på användning av märke F9 för att vägvisa till turistmål, serviceanläggning och plats som visas med vägvisare för enskild väg.


Figur 13.108 Normal placering av märke F9 samlingsmärke för vägvisning utom tättbebyggt område på väg som inte är motorväg eller motortrafikled.


På motorväg, motortrafikled eller annan väg med avfarter där två märken F4 Avfartsorienteringstavla satts upp, sätts märke F9 normalt ca 200 m före det andra märket F4. Om mål inom klammern bedöms särskilt viktiga eller alstrar stor trafik bör märket även sättas ca 200 m före första avfartsorienteringstavlan. Om placeringen av märke F9 kommer i konflikt med uppsatta märken med trafikplatsnamn kan avstånden justeras så att märke F9 sätts ca 100 m före trafikplatsnamnet.


Figur 13.109 Normal placering av märke F9 Samlingsmärke för vägvisning på motorväg eller motortrafikled.


Figur 13.110 Placering av märken F9 Samlingsmärke för vägvisning på motorväg eller motortrafikled där mål inom klammern bedöms särskilt viktiga eller alstrar stor trafik.


Platsmärke används för att kvittera geografisk vägvisning Platsmärke kan också användas för att förbättra möjligheterna att lokalisera sig längs en väg. Detta kan vara särskilt aktuellt i glesbygdsområden där avståndet mellan orter kan vara stort.


Platsmärket kan också användas för att märka ut läns- och kommungränser. Platsmärken med kommun- och länsgräns sätts normalt upp på vägar med vägnummer mindre än 500.


Kommun-, stads- eller länsvapen kan vara infogat i märket. Respektive myndighet bör tillfrågas och själva få avgöra om vapnet ska finnas på märket. Vapnet ska vara registrerat hos riksheraldikern. Figur 13.111 Exempel på F10 Platsmärke med infogat stadsvapen


I de områden där minoritetsspråk talas aktivt och det finns ett dokumenterat namn på platsen enligt god ortnamnssed kan namnet även märkas ut på minoritetsspråket på platsmärket.


Figur 13.112 Exempel på utmärkning på minoritetsspråk Beträffande utmärkning av lokala mål som det vägvisas till behöver inte platsmärke sättas upp för att märka ut en orts centrum. Vid utmärkning av lokalt mål med platsmärke bör följande iakttas. Lokalt mål är vägvisningsmål beläget i tätort innanför de platsmärken som anger tätortens namn. Lokalt mål kan vara en stadsdel, ett industriområde, handelsområde eller annan plats av betydelse för orienteringen. Symbolen för märke G5 Industriområde respektive G10 Handelsområde kan i förekommande fall visas före namnet på området. Sammanfaller gränsen för lokalt mål med tätortsgränsen kan det lokala målet infogas i platsmärket för tätorten.


\"Figur 13.113 Exempel på lokalt mål som infogats i platsmärke. Platsmärket kan användas för att ange namn på trafikplatser. Märket innehåller då ordet \"TRAFIKPLATS\" och namnet på trafikplatsen. Namnet på trafikplatsen anges med den textstorlek som gäller för den vägtyp och plats där märket är uppsatt och ordet TRAFIKPLATS i en textstorlek mindre. Alternativt kan trafikplatsen benämnas XXMOTET. I det fallet ska inte ordet TRAFIKPLATS användas.\"


Märket placeras normalt mellan första och andra märke F4 Avfartsorienteringstavla. Om första märke F4 Avfartsorienteringstavla utelämnats, placeras platsmärket med trafikplatsnamnet mellan märke F4 Avfartsorienteringstavla och F7 Avfartsvisare enligt placering 2 i Figur 13.114.


Figur 13.114 Exempel på placering av platsmärke med trafikplatsnamn. Platsmärke kan användas för att märka ut namnsatta cirkulationsplatser. Särskilt i tätorter kan namnsatta cirkulationsplatser vara till hjälp vid orienteringen. Namnsatta cirkulationsplatser kan märkas ut med platsmärke även utanför tätorter.


\"Vanligtvis är cirkulationsplatser benämnda med namn och tillägget \"RONDELLEN\" exempelvis åBYRONDELLEN. På platsmärket ska normalt tillägget …RONDELLEN användas för undvika att angivelsen på märket blandas ihop med annat platsnamn. Om namnet på en cirkulationsplats är detsamma som namnet på platsen, exempelvis NORRPLAN behöver inte tillägget \"rondellen\" anges.\"


Placeringen av märket måste avgöras från plats till plats. Märket bör dock alltid placeras åtskilt från eventuell vägvisning i cirkulationsplatsen. Om en minicirkulationsplats märks ut kan märket antingen sättas upp på höger sida av tillfart eller, om det finns plats, på rondellen. Vid större cirkulationsplatser, som oftast har vägvisning, kan märket sättas i rondellen. Det riktas då mot den inkommande trafiken.


Figur 13.115 Exempel på platsmärken vid utmärkning av cirkulationsplats.


Platsmärken kan vid utmärkning av cirkulationsplats placeras ca 25 meter före cirkulationen enligt alt.1. Vid utrymmesbrist kan märket placeras i rondellen som i alt.2


Vilken placering som än väljs är det viktigt att kontrollera att platsmärket inte blir siktskymmande för trafik i, på väg in mot eller ut ur cirkulationsplatsen. Placeringen kan ha betydelse för oskyddade trafikanter också.


Märke F11 anger namn på en viss väg eller led. Detta betyder att märket kan användas på en namnsatt väg men också på en namnsatt led som kan bestå av vägar med olika nummer och även gator.


Märke F11 sätts normalt upp efter korsningar som bekräftelse på den namnsatta vägens fortsättning. Om det kan råda tveksamhet om den namnsatta vägens riktning i korsning kan märket i undantagsfall sättas före korsningen med tilläggstavla T12.


Man ska vara observant på att användningen av märke F11 kan komma att utöka informationsmängden på ett negativt sätt i vissa korsningar.


Märke F12 placeras där det är lämpligast med hänsyn till läsbarhet och orienterbarhet.


Om märket anger vattendrag som korsas av en bro som är kortare än ca 50,0 m kan det placeras vid ena änden av bron. Märket kan då vara dubbelsidigt. Vid broar med längd överstigande ca 50,0 m sätts märket upp vid brons början från vardera hållet.


Märke F12 Vattendrag kan sättas upp för att informera om namn på vattendrag intill vägen eller som vägen korsar. Vattendrag som utmärks med märket bör vara väl synligt för trafikanterna vilket innebär att korsande vattendrag bör vara så brett att man hinner uppfatta att man korsar det. Sjöar som märks ut bör också vara så stora att man uppfattar dem som sjöar. F13 Avståndstavla


Utanför tättbebyggt område sätts märke F13 upp 200–400 m efter korsning. Om det är flera korsningar nära varandra sätts märket upp efter sista korsningen. Figur 13.116 Placering av märke F13 avståndstavla efter korsning.


På motorväg och andra vägar med accelerationsfält sätts märke F13 upp cirka 1000 meter efter slutet av accelerationssträckan .


Figur 13.117 Placering av märke F13 avståndstavla efter accelerationsfält


Vägnummer kan infogas i avståndstavla. Detta bör göras om vägar med olika nummer leder till de orter som finns upptagna på avståndstavlan.


Figur 13.118 Avståndstavla med vägnummer Om två avståndstavlor sätts upp på grund av ett stort antal angivelser bör fördelningen av vägvisningsmål ske i vägnummerordning och märket med de lägsta numren komma först i körriktningen. Europavägnummer sätts alltid först oavsett vägnummer. Avståndet mellan märkena bör inte vara större än att de samtidigt kan ses men tillräckligt stort för att tavlorna kan läsas utan att störas av varandra. Ett lämpligt avstånd utanför tätorter kan vara mellan 100 och 200 m. Figur 13.119 Exempel på uppdelning på två avståndstavlor.


Efter fjärrortens platsmärke behöver inte vägvisningen innehålla vägnummermärke. Vägvisning kan istället ske till exempelvis CENTRUM.


Vägnummer bör endast infogas i F5 Vägvisare när speciella omständigheter kräver detta. I de fallen anges inte avstånd.


Efter korsning med allmän väg bör ett märke med enbart vägnummer sättas upp som kvitto på vilken väg det är om det inte är infogat i avståndstavlan.


Märkena kan kompletteras med väderstreck där detta bedöms lämpligt. Detta kan vara fallet i en tätort där utrymmet i lokaliseringsmärkena är begränsat samtidigt som det finns anledning att skilja de olika riktningarna för en viss väg åt.


Märke F15 bör inte sättas upp tillsammans med annan permanent vägvisning.


På märke F15 bör respektive riktning anges på märket genom att lägga till bokstav för väderstreck.


Märket placeras 100-400 meter före korsning med tilläggstavla T12 Riktning. Alternativt vid god sikt kan märket placeras 50-100 meter efter korsning.


Figur 13.120 Exempel på permanent uppsatta märken F15 Omledningsväg med väderstreck och riktningsangivelse Symboler för fordonsslag och vägnummer kan vara infogade i märket.


I figurerna nedan visas några variationer på märkets utformning. F16 ökning av antal körfält


Figur 13.121 Tillkommande körfält till vänster. Mötande trafik är avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning


Figur 13.122 Tillkommande körfält till höger. Mötande trafik är avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning.


Figur 13.123 Tillkommande körfält till vänster. Mötande trafik är inte avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning.


Figur 13.124 Tillkommande körfält till vänster där trafik med tung lastbil är förbjuden. Mötande trafik är avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning.


\"Förbudet mot trafik med tung lastbil kräver att lokal trafikföreskrift utfärdats och märke C7 Förbud mot trafik med tung lastbil sätts upp där förbudet börjar. Märke C7 ska ha tilläggstavla T22 med text \"Gäller vänster körfält\".\"


Figur 13.125 Tillkommande körfält till höger där trafik med tung lastbil rekommenderas. Mötande trafik är inte avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning.


Utmärkningen innebär inte att det är förbjudet för trafik med tung lastbil att använda det vänstra körfältet. Det behövs inte någon lokal trafikföreskrift för att sätta upp märket. En viss försiktighet bör iakttas då det gäller att ge förberedande upplysning om ökning av antalet körfält. Om tilläggstavlan av någon anledning inte syns tydligt kan utmärkningen uppfattas som att antalet körfält ökar där den förberedande upplysningen är placerad. Detta skulle kunna leda till riskabla manövrar, särskilt om mötande trafik förekommer. F17 Minskning av antalet körfält:


Figur 13.126 Vänster körfält upphör. Mötande trafik är avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning.


Figur 13.127 Det yttersta vänstra körfältet upphör. Mötande trafik är avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning.


Figur 13.128 Vänster körfält upphör. Mötande trafik är inte avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning.


Figur 13.129 Förberedande upplysning om att vänster körfält upphör. Mötande trafik är avskild med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning. Exempel på utmärkning:


Figur 13.130 Exempel på utmärkning av slutet på omkörningsfält på väg som inte är mötesseparerad.


F18 Körfältsindelning på sträcka: Figur 13.131 Två körfält i färdriktningen. Ett mötande körfält som inte är avskilt med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning.


Figur 13.132 Upprepning på sträcka med ett mötande körfält som inte är avskilt med mittremsa, räcke eller annan fysisk anordning. Tilläggstavla T1 Vägsträckas längd ska användas.


Figur 13.133 Förberedande upplysning om att körfälten åtskiljs med fysisk avgränsning. Märket ska alltid sättas minst 200 m före avgränsningen och ha tilläggstavla med avstånd.


Figur 13.134 Utmärkning av exempelvis en bro där bredden på de vänstra körfälten inte medger större fordonsbredd än 2,2 m, varför trafik med buss, lastbil och husvagn hänvisas till höger körfält.


Figur 13.135 Utmärkning av väg där motriktad trafik förekommer enbart i form av cykeltrafik som inte är avskild med fysisk anordning.


F19 Väganslutning med accelerationsfält Märkena i Figur 13.136 och Figur 13.137 behövs normalt endast i de fall då siktförhållandena är dåliga så att anslutningen kan vara svår att upptäcka i tid. Märkena kan sättas på huvudvägen eller den anslutande vägen oberoende av varandra.


Om vägen ansluter från vänster ska märket sättas upp både på huvudvägen och på den anslutande vägen.


Figur 13.136 Upplysning på huvudvägen om anslutande väg med accelerationsfält på höger sida.


Figur 13.137 Upplysning på anslutande väg om att den ansluter till huvudvägens högra körfält.


Figur 13.138 Upplysning på huvudvägen om anslutande väg med accelerationsfält på vänster sida.


Figur 13.139 Upplysning på anslutande väg om att den ansluter till huvudvägens vänstra körfält.


Märke i Figur 13.140 ska alltid sättas upp då väg ansluter från vänster.


Figur 13.140 Förberedande upplysning på huvudvägen om anslutande väg med accelerationsfält på vänster sida. Exempel på utmärkning:


F20 väganslutning med separat körfält Märkena i Figur 13.142 och Figur 13.143 behövs normalt endast i de fall då siktförhållandena är dåliga så att anslutningen kan vara svår att upptäcka i tid. Observera att om märket i Figur 13.142 satts upp på huvudvägen ska märket i Figur 13.143 sättas upp på den anslutande vägen.


Figur 13.142 Upplysning på huvudvägen om anslutande väg som fortsätter i eget körfält på höger sida.


Figur 13.143 Upplysning på anslutande väg att den fortsätter i eget körfält på höger sida om huvudvägen. F21 Körfältsindelning före korsning


Figur 13.144 Exempel på utmärkning med märke F6 Tabellvägvisare och märke F21 Körfältsindelning före korsning med separat körfält för högersväng. Notera den inbördes ordningen mellan märkena F6 och F21


\"Det är lämpligt att väghållningsmyndigheterna på respektive sida av gränsen kommer överens om vem som bekostar och sätter upp märket på \"sin\" sida om gränsen.\"


Då det inte är rimligt att begära att norska myndigheter beslutar om uppsättning av riksmärke för EU-land, bör märket sättas upp på den svenska sidan av gränsen av respektive svenska väghållningsmyndigheter som också bekostar märket och uppsättningen. Figur 13.145 Exempel på utmärkning av gräns mellan Sverige och Norge.


Figur 13.146 Exempel på utmärkning av gräns mellan Sverige och Finland .


Informationstavla vid riksgräns: Formellt är informationstavlan inte ett vägmärke utan en reklamanordning.


För information om vissa av de trafikregler som gäller i Sverige kan informationstavla sättas upp efter passage av gräns mot Sverige. Tavlan kan också sättas upp vid färjelägen där internationell trafik kommer till Sverige.


En trafikplats kan märkas ut med F27 Trafikplatsnummer och/eller F10 Platsmärke med trafikplatsnamn.


Figur 13.148 Exempel på hur F27 Trafikplatsnummer infogas i andra lokaliseringsmärken


F30 Lokal slinga En lokal slinga kan användas i en tätort för att minska behovet av vägvisning. Om vägvisningen utgår från slingan kan trafikanten hänvisas till att följa slingan och få vägvisningen till lokala mål därifrån. Slingan kan vara en ringlinje eller en öppen slinga.


Figur 13.149 Exempel på lokal slinga 13.1.11 Cykelvägvisning 13.1.11.1 Enskilda märken


All cykelvägvisning har blå grundfärg enligt Vägmärkesförordningen, men kan utefter en cykelled kan utformas med ledens färg. På snabba cykelstråk föreslås vägvisningen ha färgen lila.


Märket behövs ofta där motorfordonstrafiken leds via motorväg eller motortrafikled.


Cykelledsmärket används på särskild anordnad cykelled. Märket får utföras i andra färger.


13.1.11.2 Turist- och rekreationscykling En turistcykelled vägvisas i första hand med F38 Cykelled. En nationell eller regional cykelled har ett nummer som anges på märket. En lokal cykelled har enbart ett namn.


Figur Figur Figur 13.150 13.151 13.152 Exempel på nationell turistcykel- led Exempel på regional turistcykel- led


Figur 13.153 Exempel på turistcykelled med två mål F34 Vägvisare kan användas i några utvalda korsningar där allmän cykelvägvisning till orter saknas eller där trafiksituationen är svårförståelig. Då är textstorleken stor för ledens namn och normal för målen.


13.1.12 Utmärkning av omledning Utmärkning av omledning ska ske enligt VMF och TSFS.


Figur 13.154 Exempel på omledningsväg på landsbygd med permanent uppsatta märken.


I figuren redovisas inte den ordinarie vägvisningen förutom tillvägvisningen till väg E20 med intermittenta vägnummer. Inringade märken kan vara uppsatta och visas permanent, övriga märken ska endast vara uppsatta eller visas när omledning utförs.


Om omledningen gäller längre sträcka än mellan två trafikplatser bör detta framgå genom att märken F15 och eventuella märken F14 med intermittent bård täcks över på berörda platser.


13.1.12.1.2 Allmänna vägar genom tätort Figur 13.155 Exempel på plan för omledning i tätort, östlig riktning. De märken som visas är de som kan användas, inte i den ordning de ska sättas upp .


Figur 13.156 Exempel på plan för omledning i tätort, västlig riktning. De märken som visas är de som kan användas, inte i den ordning de ska sättas upp


13.1.13 Vägvisning till allmänna inrättningar samt serviceanläggningar


13.1.13.1 Exempel på vägvisning till allmänna inrättningar och serviceanläggningar


\"Märke H1, informationsplats eller H13, rastplats kan användas tillsmmans med namn som \"rubrik\" i märket. övriga tillåtna serviceanläggningar används tillsammans med logotype om det finns, annars namn.\"


Figur 13.157.Exempel: Utmärkning av rastplats Blåsjön där det finns en bensinstaion vid namn Macken och en restaurang vid namn Syltan.


Man kan visa hur långt det är till den rastplats som kommer efter den närmaste. Det hjäper trafikanten att planera sina pauser. Det är bara märket före den närmaste rastplatsen som kan innehålla logotype eller namn. Figur 13.158 Utmärkning av två på varandra följande rastplatser.


Figur 13.159 Utmärkning av vägnära serviceanläggning som inte är belägen vid den väg där märke H23 satts upp.


Figur 13.160 Utmärkning av serviceanläggningar med företagsemblem och där anläggningarna efter avfarten är belägna åt olika håll på sekundärvägen.


\"13.1.14 Andra anordningar Riktlinjer för användning av markeringsskärmar i kurva: • X1 med en gul pil används vid \"mjuka\" radier • X1 med två gula pilar används vid mindre radier • X1 med fyra gula pilar används vid skarpa kurvor\"


Figur 13.161 Exempel på vinkelrätt placering av enkla markeringspilar i en kurva och placering så att fordonsförare i motsatt färdriktning inte vilseleds. X10 Stolpmarkeringsanordning


13.1.15 Utmärkning av korsningar 13.1.15.1 Allmänt Omfattningen av utmärkning i väg- och gatukorsningar är relaterad till korsningstyp, dimensionerande hastighet, trafikmängder m.m. Generellt kan sägas att ju mera komplicerad en korsning är desto mera vägmärken behövs för att informera och leda trafikanterna genom korsningen. En svårighet är att bedöma hur mycket information som kan ges utan att överskrida trafikanternas möjlighet att tillgodogöra sig informationen.


Så långt som möjligt bör vägmärkena spridas för att undvika koncentrationer i själva korsningen där trafikanternas uppmärksamhet behöver vara riktad mot andra trafikanter.


Användning av orienteringstavlor och tabellorienteringstavlor är ett sätt att ge information om vägval före korsningen, vilket för trafikanten kan innebära att vägvisningen i anslutning till korsningen blir mera en bekräftelse av beslutet om vägval.


Vissa märken måste vara placerade nära korsningar av formella skäl, t.ex. stopp- eller väjningsplikt, stannande- och parkeringsförbud, trafikdelare m.m.


Om man behöver öka synbarheten på någon stolpe i en korsning genom en stolpmarkeringsanordning bör samtliga stolpar förses med stolpmarkeringsanordning.


13.1.15.2 Exempel på utmärkning av korsningar Figur 13.163 - Figur 13.172 visar exempel på användning av vägmärken i några olika korsningstyper. Exemplen ska betraktas som typexempel som kan användas i normalfall. Beroende på förhållanden på platsen kan utmärkningen behöva utökas eller minskas.


I några fall visas även vägmarkeringar eller antydan till sådana men detta är då enbart för att visa koppling mellan vägmärken och markering, exempelvis vägmärke och vägmarkering för väjningsplikt.


Figur 13.163 Exempel på placering av vägvisare vid uppsättning i 3- vägskorsning.


Om det är lämpligare med hänsyn till sikt eller utrymme eller för att begränsa stolpantalet kan vägvisarna som visar in på anslutningsvägen placeras på samma stolpe mitt emot anslutningsvägen om huvudvägens bredd är 8,0 m eller mindre. Vägvisare placeras mitt för anslutande väg.


Figur 13.164 Exempel på utmärkning av korsningstyp A med VR60 till VR100 samt måttlig till stor trafik


Figur 13.165 Exempel på utmärkning av korsningstyp C med VR60 till VR100 samt måttlig till stor svängande trafik


I stället för tabellvägvisaren vid körfältet för vänstersvängande trafik kan portalvägvisning vara lämplig om andelen vänstersvängande trafik är stor och vänstersvängsfältet är tillräckligt långt.


Figur 13.166 Exempel på placering av vägvisare vid uppsättning i fyrvägskorsning.


Figur 13.167 Exempel på utmärkning av korsningstyp A ≤ 60 km/h samt liten till måttlig trafik eller där det inte är lämpligt med F5 Vägvisare.


Figur 13.168 Exempel på utmärkning av korsningstyp C med VR60 till VR100 samt stor svängande trafik


Körfältsvägvisare (portalvägvisning) kan behövas vid stor andel svängande trafik eller om sikten mot markplacerade vägmärken är begränsad.


Figur 13.169 Exempel på utmärkning av förskjuten korsning


Figur 13.170 Exempel på utmärkning av liten cirkulationsplats I huvudsak anordnas dessa korsningar inom tättbebyggt område där vägvisning inte behövs. Om vägvisning ändå anses behövas är det lämpligt att placera tabellvägvisare 10,0–50,0 m före korsningen.


Figur 13.171 Exempel på utmärkning av korsningstyp D – cirkulationsplats


Exemplet visar placering av tabellvägvisare med enbart riktning rakt fram på höger sida av frånfarterna (inringade). Placeringen av F6 beror på siktförhållanden och synbarhet. Man kan i stället för de inringade tabellvägvisarna sätta upp F5 Vägvisare på refugerna. Då är risken större att de är siktskymmande och då är det ännu viktigare att bestämma den exakta höjden och placeringen på plats.


Figur 13.172 Exempel på utmärkning av korsningstyp A inom tätort Exemplet visar vägvisning till numrerad väg inifrån tätort. Om olika gator/vägar bör användas för trafik till den numrerade vägen kan väderstreck anges tillsammans med vägnumret.


13.1.16 Utmärkning av trafikplatser Portalmonterad vägvisning är mera högklassig än markmonterad och används där väg- och trafikförhållandena så kräver. Därför kan vägvisningen i en tillfart gå från markmonterad till portalmonterad i syfte att förtydliga vägvisningen ju närmare vägvalspunkten man kommer.


Vid landsbygdsförhållanden bör i normalfallet markplacerad vägvisning väljas. Vid inledningssträckans början (där primärvägens kantlinje övergår i körfältslinje) placeras märke F7 Avfartsvisare. Avfartsvisaren bör föregås av två märke F4 Avfartsorienteringstavla med avstånd L1=L2=500 m.


Figur 13.173 Normal markbunden avfartsvägvisning på landsbygd Vid korta avstånd mellan trafikplatser kan avstånden minskas till L1=L2=300 m och L3>100 m. är L1+L2+L3 mindre än 700 m kan den första förvarningen utelämnas. Minimiutformningen blir då L1=300 m och L3=100 m.


Figur 13.174 Minimistandard vid markmonterad avfartsvägvisning i trånga lägen och liten trafik