6.1.1 Krav • I plats för bad eller dusch får inga rörgenomföringar finnas förutom: • Direkt anslutning till badkars- eller duschblandare och eventuell duschanordning. • Kopplingsbricka för slanganslutning av duschkabin eller blandare på badkarskant. • Ovanför plats för bad eller dusch, dvs 2 m över golvet, får rörgenomföringar finnas, dock inte närmare taket än 100 mm - detta för att möjliggöra montering av tätskikt. • Spillvattenrör eller anslutningsstosar för WC-stolar ska vara anpassade för tätning mot väggens tätskikt. • Alla rör ska vara fixerade så att det inte kan uppstå rörelser mellan rören och väggen. • Fixering ska vara utförd enligt rörleverantörens monteringsanvisning.


6.1.2 Toleranser • Centrumavstånd mellan rörgenomföringar i vägg för tappvatten- eller värmerör med en diameter mindre eller lika med 32 mm ska vara c/c 60 mm. • För rör eller skyddsrör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan rör vara minst 60 mm. • Avståndet mellan rör och tätskiktet på angränsande vägg eller golv ska vara minst 60 mm. • Rör ska sticka ut cirka 60 mm från väggens tätskikt. • Alla rör ska vara monterade vinkelrätt (90⁰) mot väggen. • Största tillåtna mellanrum mellan rör eller annan genomföringsdetalj och vägg- skivan eller motsvarande är 2 mm.


6.2 Fördelarskåp och inbyggnadslådor Förutom rörgenomföringar så finns andra typer av produkter som installeras i våtrum och därmed bryter väggens tätskikt. För fördelarskåp och inbyggnads- lådor som placeras i utrymmen med tätskikt på vägg ställs följande krav för att uppnå ett vattentätt resultat.


• Fördelarskåp med serviceöppningar får inte placeras i plats för bad eller dusch. • I rum med tätskikt på vägg ska fördelarskåp eller annan prefabricerad konstruktion som ansluts mot väggens tätskikt vara provad och godkänd enligt branschstandard. • I rum med tätskikt på vägg ska fördelarskåp eller annan prefabricerad konstruktion som inte är anslutna mot väggens tätskikt, ha serviceöppning med vattentät lucka och ram. Ramen ska vara ansluten till väggens tätskikt och anslutningen ska vara provad och godkänd enligt branschstandard. • Inbyggnadslådor för tappvattenarmaturer ska vara provade och godkända enligt gällande branschkrav för att anslutas mot väggens tätskikt. De ska vara utformade så att kopplingar kan bytas ut utan att tätskiktet förstörs.


6.3 Genomföringar för el som bryter väggens tätskikt Installationer av el i våtrum ska alltid ske i samråd med elinstallationsföretag. Placering av genomföringar för el, vald väggkonstruktion och tät- och ytskikt är exempel på förutsättningar som påverkar tätskiktets anslutning.


6.3.1 Krav • Elinstallationer ska utföras enligt Elsäkerhetsverkets föreskrifter och enligt


Installatörsföretagens rekommendationer. • Genomföringar för el i plats för bad eller dusch och i våtzon 1 ska möjliggöra tät anslutning mot väggens tätskikt. • I plats för bad eller dusch ska genomföring för el utföras med ett fixerat VP-rör, exempelvis genom en rörböj, eller enligt annan produkt som är utformad för tät anslutning till väggens tätskikt. • Flexrör ska inte användas vid genomföringar. • Minsta diameter på VP-rör ska vara 16 mm. • Infälld apparatdosa till strömställare i våtzon 2 kräver inte tätning.


6.3.2 Rekommendationer • överväg att placera genomföring synligt och ej förlagd dolt bakom till exempel bubbelbadkar. • Genomföringar för el ska om möjligt placeras i våtzon 2.


6.4 Färdigt underlag – Vägg För att uppfylla fackmässiga installationer av tätskikt ska följande förutsättningar uppfyllas:


6.4.1 Krav • Befintligt tät- och ytskikt ska tas bort innan ett nytt tät- och ytskikt appliceras. • Underlaget ska vara fast, rent, plant och torrt samt fritt från sprickor och porer. • Vid plastmatta som tät- och ytskikt får temperaturen i underlaget vara lägst


+ 18°C. • Vid tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt får temperaturen i underlaget vara lägst + 10°C. Högre temperatur kan dock krävas för vissa produkter. • Underlaget ska ha max 85 procent relativ fuktighet om inte annat avtalats. • Underlaget ska vara fritt från hinder som försvårar applicering av tät- och ytskikt. • Betongväggar ska vara gjutna mot en slät form. • Putsade ytor ska ha en ytjämnhet motsvarande brädriven slätputs.


Se putsstruktur 1-2 enligt avsnitt LBS i AMA Hus. • Spackel ska vara avsett för våtrum och det valda tät- och/eller ytskiktet. • Ytskador lagas med spackel, alternativt bruk. • Lättbetongväggar av block ska bredspacklas, alternativt putsas. • Väggelement ska skarvspacklas. • Organiskt bunden spackelmassa ska inte användas.


Tabell 6. Krav på toleranser underlag vägg enligt AMA hus. Detta innebär att 5 mm från lodlinjen gäller för alla väggar upp till höjden 3,0 meter (3000/600=5). Högre väggars tolerans beräknas enligt formeln H/600 enligt tabell ovan, dock max 20 mm


Vid särskilda val av ytskikt kan andra toleranser än ovan angivna behöva avtalas. Exempelvis vid montering av storformatiga plattor på vägg krävs det högre krav på ytjämnhet. 6.5 Skivkonstruktion vägg


Vid val av skivmaterial på vägg är det viktigt att skivan är kompatibel med valt tät- skikt.


6.5.2 Krav • Val av skivmaterial/våtrumsskiva ska ske med hänsyn till, och vara kompatibelt med valt tätskikt under keramik eller tät- och ytskikt av plastmatta. Se godkända våtrumskivor på www.gvk.se. • Följ alltid skivleverantörens rekommendationer för regelavstånd, dimensioner och böjstyvhet. • Följ alltid leverantörens skriftliga anvisningar vid eventuell förbehandling av skivmaterial i form av till exempel vidhäftningsprimer och spackel.


6.5.3 Rekommendationer • Vid val av material, ta hänsyn till eventuella infästningar och möjligheten att eftermontera till exempel stödhandtag eller duschväggar. • För att möjliggöra infästningar i väggen utan bakomliggande reglar eller kortlingar kan man välja en skivkonstruktion som är provad och godkänd för infästning, till exempel 15 mm konstruktionsplywood (kryssfaner) som uppfyller kvalitet EN 636 20/70 på 70 mm träregel, alternativt plåtregel, i båda fallen monterade på c/c 450. På våtrumssidan monteras därefter en formstabil skiva som underlag för tät- och ytskikt. • För fler krav på infästningar se kapitel 10.


7 TäTSKIKT I KONSTRUKTION I detta kapitel redogörs de krav som finns på tätskikt beroende på underlag.


7.1 Krav på tätskikt i skivkonstruktion och träbjälklag Följande krav ställs på tätskikt i skivkonstruktion och träbjälklag beroende på fuktbelastning och våtzon.


7.1.1 Krav • I våtzon 1 ska tätskikt utgöras av plastmatta, tätskiktsfolie eller skivor med tätskikt. • I våtzon 2 ska tätskikt utgöras av plastmatta, tätskiktsfolie, vätskebaserat tätskikt eller skivor med tätskikt. • Tätskikt på golv ska installeras med uppvik på vägg, även i våtzon 2. • Tätskiktet ska ha ett ånggenomgångsmotstånd som överstiger 1 miljon s/m, då fuktsäkerhetsprojektering inte tillämpas. • Om våtzon 1 och 2 har olika tätskiktstyper (plastmatta, tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt) ska en dokumenterad anvisning ange hur skarvningen ska göras. • Snedvägg/snedtak i anslutning till bad- eller duschutrymmen med risk för vattenbegjutning eller fuktbelastning ska förses med tätskikt.


7.1.2 Rekommendationer Att beakta vid val av tätskikt i våtzon 1: • Möjlighet till utbyte av keramiska plattor utan att tätskiktets funktion påverkas. • Möjlighet att delreparera tätskiktet och att återställa tätskiktet fackmässigt.


7.2 Krav på tätskikt i massiv konstruktion I massiva konstruktioner – där väggar och golv utgörs av exempelvis betong, tegel eller lättklinker – kan alla godkända tätskiktsprodukter användas i hela utrymmet. Se kapitel 2.1 Godkända tätskiktsprodukter.


7.2.1 Krav • Tätskiktet ska ha ett ånggenomgångsmotstånd som överstiger 1 miljon s/m, då fuktsäkerhetsprojektering inte tillämpas. • Snedvägg/snedtak i anslutning till bad- eller duschutrymmen med risk för vattenbegjutning eller fuktbelastning ska förses med tätskikt.


7.2.2 Rekommendationer Att beakta vid val av tätskikt i massiv konstruktion: • Möjlighet till utbyte av keramiska plattor utan att tätskiktets vattentäthet påverkas. • Möjlighet att delreparera tätskiktet och att återställa tätskiktet fackmässigt.


7.2.3 Undantag för applicering av tätskikt Det kan finnas utrymmen eller konstruktioner där man kan göra ett undantag från reglerna att inte applicera tätskikt i hela utrymmet, till exempel i källare med tillskjutande fukt. • Vid tillskjutande fukt ska man utreda i vilka delar av utrymmet man måste applicera ett tätskikt. • Tätskiktsprodukten ska vara avsedd för underlag med tillskjutande fukt. • Om det finns tillskjutande fukt kan den kontrolleras på två olika sätt.


1 Genom att säkerställa att det finns ett underliggande kapillärbrytande material och/eller värmeisolering, detta kan synas på konstruktionsritningen.


2 Tillskjutande fukt kan även utredas genom en fuktsäkerhetsprojektering.


Fuktsäkerhetsprojektering ska utföras av en fuktsakkunnig och det är beställaren/byggherrens ansvar att den utförs.


8 UTFöRANDE AV TäTSKIKT Alla tätskikt som används ska vara branschgodkända och monteras enligt den ansvarige leverantörens dokumenterade anvisningar. Tätskiktsinstallationer ska göras av GVK-auktoriserade företag och behöriga montörer. ångspärr som skyddar isoleringen i husets ytterväggar räknas inte som våtrumstätskikt i badrum. För målade ytskikt på väggar och tak i våtrum med täthetskrav, se Måleribranschens Våtrumskontrolls regler för våtrum.


8.1 Tätskikt Generella krav på tätskikt oavsett vilken typ av tätskiktsprodukt.


8.1.1 Krav • Bad- och duschutrymmen ska förses med ett tätskikt på golv och väggar. • Toalettrum, tvättstuga och utrymmen för varmvattenberedare ska ha ett tätskikt på golvet med uppvik på väggen. • Vid skarvning mellan olika tätskiktstyper ska minst en av de ansvariga tätskiktsleverantörerna tillhandahålla en skriftlig monteringsanvisning för kombinationen av de två tätskiktsprodukterna. • Tätskikt appliceras närmast under kakel och klinker • Dubbla tätskikt får inte förekomma. • ångspärr/ångbroms i vägg avses ej som tätskikt.


8.2 Utförande av tät- och ytskikt av plastmattor Plastmatta kan installeras som både tätskikt under keramik och som tät- och ytskikt förutsatt att följande krav uppfylls.


8.2.1 Plastmatta kan användas: • På massiv konstruktion, till exempel betong och lättklinker. Dock kan viss förbehandling krävas. • På sugande skivmaterial. • På fukttålig våtrumsskiva, om det finns dokumenterad kompatibilitet mellan tätskiktet och våtrumsskivan. • På gipsskiva med kartong i både våtzon 1 och 2. • Där det ställs krav att tätskiktet ska gå att delreparera. • Där det finns krav på att tätskiktets svetsfogar ska täthetsprovas innan keramiskt ytskikt monteras.


8.2.2 Plastmatta ska INTE användas: • Vid mycket täta underlag i kombination med vattenbaserat lim. • I utrymmen med tillskjutande fukt, till exempel i källare i äldre hus utan kapillärbrytande skikt.


8.2.3 Krav • Plastmattor ska vara branschgodkända för montering i våtrum. Se godkända produkter på www.gvk.se. • Plastmattor monteras enligt leverantörens dokumenterade monterings- anvisningar. • Hur plastmattan ansluts till golvbrunnar ska framgå av golvbrunnsleverantörens dokumenterade monteringsanvisningar.


8.2.4 Toleranser • Golvets uppvik ska vara 100 mm om väggen ska målas eller bekläs med plast- matta. • Golvets uppvik ska vara 130 mm om väggen har ett keramiskt ytskikt. • Skarvar på golvmattor ska utföras som svetsfog/stumfog och placeras minst


500 mm från golvbrunnen och minst 300 mm från vägg, vid skarv parallellt med väggen. • I bad- och duschutrymmen eller motsvarande ska det inte finnas skarv på golv i plats för dusch eller badkar, om inte särskilda skäl föreligger. • Skarvar på väggmattor ska utföras som stumfog i våtzon 1. Skarvarna ska placeras minst 100 mm från innerhörn och 100 mm från ytterhörn. • överlappsmetod mellan väggmatta/väggmatta är inte tillåtet i våtzon 1. • överlapp mellan väggmatta/golvmatta eller väggmatta/bård är godkänt i våtzon 1. • Skarvar på väggmattor ska uföras som stumfog i våtzon 2, alternativt enligt överlappsmetod. • Försegling av överlappskarvar, till exempel vid golv/vägg eller bård, ska utföras enligt leverantörens monteringsanvisning om eventuell förbehandling med sandpapper och val av tätningsmassa.


8.2.5 Rekommendationer • Välj horisontell väggsättning, H-metod, där det är möjligt. Det minimerar antalet fogar på väggen. • Använd GVK-pumpen för att kontrollera att svetsfogar är täta efter avslutat arbete.


8.2.6 Plastmatta som tätskikt under keramik Utöver ovanstående krav och toleranser, gäller även följande krav vid utförande av plastmatta som tätskikt under keramik: • Förbehandling och rengöring av plastmattor kan krävas innan fästmassan appliceras, den kan till exempel behöva ruggas med slippapper och rengöras. • Kontrollera att fästmassan är godkänd för montering på plastmattor.


Se godkända produkter på www.gvk.se. • Svetsfogar kontrolleras med en GVK-pump innan keramiken monteras.


8.3 Utförande av tätskiktsfolie Följande krav ställs på utförandet av tätskiktsfolier som tätskikt under keramik på golv och vägg.


8.3.1 Tätskiktsfolie kan användas: • På massiva konstruktioner, till exempel betong och lättklinker. Viss förbehandling kan dock krävas. • På sugande skivmaterial. • På fukttålig våtrumsskiva, om det finns dokumenterad kompatibilitet mellan tätskiktet och skivan. • På icke sugande underlag då leverantören föreskrivit en särskild metod. • Där det ställs krav att tätskiktet ska gå att delreparera. Kontrollera möjligheten till delreparationer enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisningar.


8.3.2 Tätskiktsfolie ska INTE användas: • I utrymmen med tillskjutande fukt, till exempel i källare i äldre hus utan kapillär- brytande skikt.


8.3.3 Krav • Tätskiktsfolie ska vara branschgodkänd för montering i våtrum. Se godkända produkter på www.gvk.se. • Tätskiktsfolie och tillhörande manschetter och förseglingsremsor installeras enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisningar. • Hur tätskiktsfolie ansluts till golvbrunnar ska framgå av tätskiktsleverantörens dokumenterade monteringsanvisningar.


8.4 Utförande av vätskebaserade tätskikt Följande krav ställs på utförandet av vätskebaserade tätskikt under keramik på golv och vägg.


8.4.1 Vätskebaserade tätskikt kan användas: • På massiva konstruktioner, till exempel betong och lättklinker. • På skivkonstruktioner i våtzon 2, om det vätskebaserade tätskiktets ånggenom- gångsmotstånd överstiger 1 miljon s/m.


8.4.2 Vätskebaserade tätskikt ska INTE användas: • I våtzon 1 på skivkonstruktioner eller på träbjälklag.


8.4.3 Krav • Vätskebaserade tätskikt ska vara branschgodkända för montering i våtrum. Se godkända produkter på www.gvk.se. • Vätskebaserade tätskikt och tillhörande manschetter och förseglingsremsor ska installeras enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisningar. • Hur vätskebaserade tätskikt och brunnsmanschetter ansluts till golvbrunnar ska framgå av tätskiktsleverantörens dokumenterade monteringsanvisningar.


Golvbrunns- eller tätskiktsleverantörens monteringsanvisning ska alltid följas avseende tätskiktets anslutning mot golvbrunnen, beroende på om det är plastmatta, tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt.


\"8.5.1 Krav • Plastmatta ansluts tätt till golvbrunn enligt golvbrunnsleverantörens dokumenterade monteringsanvisning. • Vätskebaserade tätskikt med brunnsmanschett eller tätskiktsfolie ansluts tätt till golvbrunn enligt tätskiktsleverantörens dokumenterade monteringsanvisning. • Golvbrunnsleverantörens tillhörande skärmall ska användas vid anslutningar av tätskikt i golvbrunnar. • Skärning på “fri hand\" är inte tillåten när det finns en framtagen mall från golv- brunnsleverantören. • Golvbrunnens medföljande klämring ska alltid monteras enligt golvbrunns- leverantörens monteringsanvisning. • Underlaget för tätskiktet och golvbrunnen ska mötas på samma nivå, annars kan tätskiktet bli felaktigt skuret och inte anslutas korrekt i golvbrunnen.\"


8.6 Tätning av rörgenomföringar med spillvattenrör i golv eller väggar med tätskikt


8.6.1 Krav • Plastmattor på golv ska krängas över stosar, spillvattenrör eller genomförings- hylsor så att man får ett uppvik, se monteringsanvisningen från leverantören av plastmattan. • Stosar, hylsor eller spillvattenrör ska vara utformade så att man kan applicera tätningsmanschetter och förseglingar för vätskebaserade tätskikt eller tätskiktsfolie. • Tätning ska ske mellan medierör eller skyddsrör och genomföringshylsa enligt rörleverantörens monteringsanvisning.


8.7 Tätning av rörgenomföringar med tappvatten eller värmerör i väggar med tätskikt.


8.7.1 Krav • Plastmatta som tät- och ytskikt tätas mot röret med ett butylband (eller annan lösning som leverantör av plastmatta rekommenderar). • Tätskikt med eventuellt tillhörande manschetter ska anslutas tätt mot rör eller andra genomföringsdetaljer, se monteringsanvisningen från leverantören av tätskikt. • På rörledningar av metallrör utförs tätningen mot metallröret. • På rörledningar av plastbelagda metallrör utförs tätningen mot plasthöljet. • På rör-i-rör-system utförs tätningen mot skyddsröret, väggboxen eller annan genom- föringsdetalj. • På andra typer av rör utförs tätningen enligt produktens monteringsanvisning.


8.7.2 Toleranser • Tätningen får bygga max 6 mm axiellt från färdigt ytskikt och max 6 mm radiellt (ut från röret). Se figur 40 – 48. • Efter utförd tätskiktsinstallation ska skyddsrör, genomföringsdetalj eller plasthölje på rör kapas 6 – 9 mm utanför färdigt ytskikt. Vid kapning får åverkan inte göras på tätningen. Kapningen utförs av VVS-montören.


8.8 Tätskikt vid WC med inbyggd spolcistern 8.8.1 Krav • Golv och väggar i utrymmet för inbyggd spolcistern till WC-stol ska ha tät- skikt. • Prefabricerade tätskiktskonstruktioner för den inbyggda spolcisternen ska vara provade och godkända att användas med golvets och/eller väggens tätskikt. • Läckageindikering ska inte placeras i plats för bad eller dusch. • Vid WC med inbyggd spolcistern, placerad i WC-rum, dras tätskiktet upp till spolcisternens höjd. • Läckagevatten måste snabbt bli synligt. Lämna därför en dränerande öppning i höljets lägsta punkt.


8.8.2 Toleranser • Golvet i installationsutrymmet ska som lägst vara på samma nivå som golvet utanför, för att förhindra kvarstående vatten i installationsutrymmet. • Utloppet från en ledning för läckageindikering som bryter väggens tätskikt ska inte placeras närmare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


För krav på förutsättningar inför tätskiktsarbete vid dörröppning, se kapitel 5.9.


8.9.1 Krav • Fuktkänsligt material ska skyddas vid dörröppningar. • Om en tröskel är monterad ska tätskiktet vikas upp mot tröskeln. Golvets tätskikt ska också vikas upp lika högt mot dörrkarmarna som mot tröskeln. • Saknas tröskel eller motsvarande ska fuktkänsligt material vid dörröppningar skyddas. Vid keramiskt ytskikt kan fästmassan transportera fukt till intilliggande konstruktioner om den inte skyddas genom försegling. • Om dörr/ytterdörr är placerad i våtzon 1 ska väggens tätskikt dras ut på karm. • Vid spalt mellan vägg och karm vid golv/väggvinkeln ska försegling alltid utföras kontinuerligt mellan tröskel, karm och vägg oavsett placering i rummet.


8.9.2 Undantag • Om det inte går att vika upp plastmatta som ytskikt mot tröskeln på grund av att tröskeln är för låg, kan plastmattan förseglas med tätningsmassa mot tröskeln.


8.9.3 Rekommendationer • I vissa konstruktioner kan tröskel krävas, till exempel vissa skjutdörrar.


8.10.1 Krav • Fönster ska ej placeras i plats för bad eller dusch. • Om fönster är placerad i våtzon 1 ska väggens tätskikt anslutas mot fönsterkarmarna. • Tätskiktet ska anslutas mot fönsterkarm enligt tätskiktsleverantörens anvisning. • Fönstersmygar i bad- och duschutrymmen ska luta in mot badrummet för att säkerställa avrinning.


8.10.2 Rekommendationer • Det rekommenderas att fönstrets underkant placeras minst 150 mm över golv. • Om det finns fönster i bad och duschutrymmen som är placerat så att fönstret riskerar att bli utsatt för vattenstänk, bör brukaren använda ett duschdraperi eller liknande för att skydda fönstret.


Vid skadade tätskikt kan en delreparation av tätskiktet utföras. Följande krav gäller till exempel vid skadade tätskikt, eller vid reparationer av den underliggande konstruktionen till följd av skada eller fel där en del av tätskiktet behöver tas bort. Tänk på att delreparationer av tätskikt kan innebära fler skarvar i tät- och ytskiktet. Det kan också resultera i kulör- och/eller nyansskillnader i ytskiktet.


Delreparationer av branschgodkända plastmattor och tätskiktsfolier är möjliga förutsatt att: • Produkten/produkterna är godkända för delreparation och har en tillhörande monteringsanvisning som beskriver hur tätskiktet ska delrepareras. • Behörig montör som utför delreparationen har tillräcklig kompetens. • Delreparation av tätskiktet dokumenteras enligt GVKs kvalitetssystem.


9 KRAV På UTFöRANDE AV KERAMIK Fäst- och fogmassor ska vara avsedda för våtrum och för valet av tätskikt och keramik.


9.1.1 Krav • Fästmassan ska vara avsedd för våtrum och godkänd för valet av tät- och ytskikt. • Fästmassa används under och kring golvbrunnars klinkerramar för att skydda det underliggande tätskiktet. • I golv- och väggvinklar ska man undvika att det bildas hålrum eller kanaler, där fritt vatten kan transporteras till exempelvis dörröppningar, dörrkarmar och trösklar. • I våtrum ska det alltid vara fullgod täckning bakom plattorna. Använd avsedd fixkam och följ leverantörens monteringsanvisning.


9.2 Fogning i hörn och golv-/ väggvinkel 9.2.1 Krav • Använd ändamålsenlig mjukfog. • Där underlaget medger – det vill säga där det inte kan uppstå rörelser i konstruktioner av till exempel betong, kan fogning utföras med bruksfog (också benämnd fast fog) eller list.


GVKs branschregler godkänner fogsprångstoleranser, det vill säga nivåskillnad mellan plattor i en fog, enligt AMA Hus (Allmänna Material och Arbets- beskrivningar). Fogsprång ska minimeras och inte överstiga dessa gränser: • Fogsprång 0,7 mm för plattor med största kantmått 100 mm. • Fogsprång 1,0 mm för plattor med största kantmått 150 mm. • Fogsprång (L+B)/1000+1 mm för plattor med kantmått större än 150 mm. • Fogsprång får aldrig överskrida 2 mm.


9.2.3 Undantag • Toleranskrav enligt AMA Hus gäller inte för rustika plattor eller mosaikplattor som är sammanhållna med nät.


9.2.4 Rekommendationer • Vid val av fog, beakta egenskaper såsom risk för missfärgningar, antimögelegenskaper och hur väl fogen åldras. • Vid plastmatta på golv och kakel på vägg bör avståndet mellan kaklets under- kant och golvet inte understiga 80 mm. Detta för att möjliggöra täthetskontroll av plastmattans svetsfog i innerhörn, och eventuellt byte av plastmattan.


10 KRAV På UTFöRANDE AV INFäSTNINGAR Väggens och golvets konstruktion samt uppbyggnad avgör var och hur man kan göra infästningar. Kraven gäller till exempel för infästningar av WC-stolar, bidéer, tvättställ, blandare, duschväggar, stödhandtag och andra badrumstillbehör. 10.1 Skruvinfästningar


Skruvinfästningar i våtrum ska göras i: • Massiva konstruktioner, till exempel betong. • Regel eller kortling. • Konstruktioner som är provade och godkända för infästning, till exempel skivkonstruktioner med tillräcklig hållfasthet, såsom 15 mm konstruktionsplyfa kvalitet EN 636 20/70 10.1.2 Rekommendationer • Undvik att göra hål i tätskiktet.


10.2 Infästning i massiv konstruktion Infästningar i massiva konstruktioner kan göras enligt följande:


1. Borra hål med lämplig diameter och lämpligt djup, om möjligt enligt leverantörens monteringsanvisning.


2. Fyll bottenhålet med åldersbeständig tätningsmassa eller motsvarande. 3. Montera lämplig plugg.


5. Skruva fast våtrumstillbehöret enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisning.


10.3 Infästning i våtrumsvägg Infästningar i våtrumsväggar med 15 mm konstruktionsplywood kvalitet EN 636 20/70 ska göras med särskilda VVS-skruvar enligt följande: 1. Borra endast genom ytskikt och tätskikt.


10.4 Infästning av produkter med lim Lim, dubbelhäftande tejp eller sugproppar fungerar som alternativ och ska användas enligt leverantörens anvisningar. Observera att alla produkter inte är lämpad att användas på plastmatta som ytskikt.


10.5 WC och bidé 10.5.1 Krav • För infästning av WC och bidé krävs en rektangulär, plan monteringsyta på minst 300 x 400 mm. • Monteringsytan ska vara fri från golvvärme. • Golvet under WC-stolen ska luta högst 1:100 (10 mm/m). • Vatten-, spillvatten- och elledningar kan förläggas under monteringsytan under förutsättning att förläggningsdjupet är större än 60 mm. • Golvet under WC-stol eller annan golvmonterad apparat ska tillåta ett borr- och skruvdjup på 60 mm. • Golvmaterialet ska vara massivt, gjutet eller utfört med skivor på reglar så att WC-stolen eller bidén står stadigt. • För infästning i skivor krävs träkortlingar. • Limningen av WC-stolen ska utföras enligt WC-leverantörens anvisning.


11 EFTER UTFöRT ARBETE 11.1 Kontroll av tätskikt • Efter att det GVK-auktoriserade företaget utfört tätskiktsinstallationen ska en kontroll utföras så att arbetet överensstämmer med kraven i dessa branschregler. Kontrollen kan dokumenteras enligt GVKs fastställda kvalitetsdokument. • även en GVK-kontrollant kan kontrollera det utförda arbetet genom en kontroll. • Om kakel eller klinker ska installeras som ytskikt, ska kontrollen av tätskikts- arbetet utföras innan det keramiska ytskiktet monteras.


11.1.1 Typ av kontroller Det finns olika typer av kontroller: • Förkontroll. En kontroll utförd och dokumenterad av ett GVK-auktoriserat företag innan tätskiktsarbete. Kontrollen kan utföras och dokumenteras i enlighet med kvalitetsdokumentet Förkontroll. • Egenkontroll. En kontroll som utförs av ett GVK-auktoriserat företag efter ett tätskiktsarbete. Kontrollen kan utföras och dokumenteras i enlighet med kvalitetsdokumentet Egenkontroll. • Stickprovskontroll. Ett urval av samtliga registrerade våtrum kontrolleras av en GVK-kontrollant utan kostnad för beställarna. • Särskild kontroll. GVK-kontrollant kan mot en avgift göra särskilda kontroller av tätskiktsarbeten utförda av GVK-auktoriserade företag.


11.1.2 GVK-kontrollanter GVK har särskilt utbildade kontrollanter i hela Sverige som löpande gör stickprovskontroller av de GVK-auktoriserade företagens registrerade våtrum. Med hjälp av kontrollerna kan eventuella kvalitetsbrister i tätskiktsinstallationerna eller underliggande arbete upptäckas. När en kontroll är gjord skickar kontrollan- ten en rapport till både beställaren och det GVK-auktoriserade företaget. En lista över GVKs kontrollanter finns på www.gvk.se.


11.2 Skötsel & underhåll Skötselråd för ytskikt av plastmatta eller keramik ska överlämnas till beställaren. Skötselråd finns på leverantörens hemsida eller på www.golvbranschen.se. Beställaren ska upplysas om eventuella risker, till exempel migrering från badrumsmattor, vid plastmatta som beläggning.


11.3 Kvalitetsdokument Nedan följer en sammanställning av GVKs viktigaste kvalitetsdokument och hjälp- medel för att säkerställa våtrumsinstallationer. Bara GVK-auktoriserade företag har rätt att utfärda kvalitetsdokument enligt GVK.


11.3.1 Anbudsbilaga GVKs anbudsbilaga informerar om vilka villkor och förutsättningar som ska vara uppfyllda inför tätskiktsarbeten enligt GVKs branschregler.


11.3.2 Våtrumsanmälan En anmälan om tätskiktsarbete görs till GVK och innebär att arbetet kan bli föremål för stickprovskontroll. Våtrumsanmälan är obligatoriskt att fylla i för GVK-auktoriserade företag. Den anger var arbetet utförs, valt tätskikt samt upp- gifter om det GVK-auktoriserade företaget. Det är obligatoriskt att överlämna en kopia av våtrumsanmälan till beställaren. Våtrumsanmälan är en värdehandling.


11.3.3 Förkontroll – avvikelserapport Inför ett tätskiktsarbete görs en förkontroll på underlaget enligt GVKs bransch- regler. Om underlaget avviker från GVKs branschregler ska avvikelserna noteras och kommuniceras till beställaren. Dokumentet överlämnas till beställaren enligt överenskommelse. Foton kan bifogas rapporten.


11.3.4 Egenkontroll Dokumenterad egenkontroll av utförd tätskiktsinstallation. Dokumentet överlämnas till beställaren enligt överenskommelse. Foton kan bifogas rapporten.


11.3.5 Våtrumsintyg Våtrumsintyg är obligatoriskt att överlämnas till konsument efter avslutat arbete där Konsumenttjänstlagen gäller mellan det GVK-auktoriserade företaget och uppdragsgivaren-konsumenten. Vid en kommersiell avtalsrelation, utgör kontraktshandlingarna dokumentation över garantiåtaganden etc, då överlämnas Våtrumsintyg enligt avtal.


11.3.6 Kontrollrapport Kontroller av tätskiktsarbeten utförs av oberoende kontrollanter, utbildade av GVK. En rapport överlämnas till beställaren med kopia till GVK och det GVK-auktoriserade företaget.  Du som beställare kan själv beställa en särskild kontroll av det utförda våtrumsarbetet. Läs mer på www.gvk.se.


Alkaliebeständighet ämnens motståndsförmåga mot inverkan av alkali (alkalisk miljö, högt pH).


AMA Hus Allmän material- och arbetsbeskrivning för husbyggnadsarbeten.


Avjämningsmassa Cementbaserat spackel som används för golvavjämning och vid fallspackling i tjockare skikt.


Bakfall Golvet lutar åt fel håll så att vattnet inte kan rinna mot golvbrunn.


Beklädnad Ytskikt på tak- eller väggyta. Beläggning Ytskikt på golv, trappor eller dylikt. Bjälklag Bärande delen av ett undergolv.


Bom Defekt hos golv som uppstår när vidhäft- ningen mellan två skikt har upphört, till ex empel mellan underlag och ytmaterial. Buktighet Linjes eller ytas avvikelse från ett givet plan.


Deformationsupptagande skikt Ett tjockare tätskikt som kan ta upp rörel- ser i underlaget. Till exempel plastmatta eller annat deformationsupptagande tätskikt.


Designbrunn Normalt en väggnära brunn men kan också vara en spärränna. Delreparation Del av yta som repareras/lagas


Dubbellimning Bestrykning med fästmassa eller lim på såväl underlag som beläggningsmaterial och omedelbar sammanfogning.


Enkellimning Limning genom bestrykning av fästmassa eller lim på enbart en av två ytor som ska sammanfogas.


Fall Lutning mot golvbrunn så att vattnet rinner mot golvbrunnen.


Formtolerans Största tillåtna avvikelse från given form, såsom krokighet, buktighet, skevhet, vinkelavvikelse och lutning.


Fukthalt Vikt av förångningsbart vatten per kubik- meter material.


Fuktkvot Viktprocent fukt räknat på material i torrt tillstånd, anges i procent per kg.


Fuktskydd Samlingsnamn för olika typer av material med syfte att minska eller stoppa fukt- vandring.


Fuktspärr även kallat luftspaltsbildande skikt, är ett skikt som ska hindra både skadlig ångtransport/diffusion, ångkonvektion samt kapillärsugning. Skiktet kan bestå av exempelvis plastfolie eller luftspaltbildan- de skivor av HD polyeten eller polypropen. Ej att förväxla med fuktisolering.


Fuktsäkerhetsprojektering Systematiska åtgärder i projekterings- skedet som syftar till att säkerställa att en byggnad inte får skador som direkt eller indirekt orsakas av fukt. I detta ske- de anges även de förutsättningar som gäller i produktions- och förvaltnings- skedet för att säkerställa byggnadens fuktsäkerhet.


Fukttillstånd Nivå på fuktförhållanden i ett material. Fukttillståndet för material kan beskrivas som fukthalt, fuktkvot, relativ fuktighet mm.


Förhöjningsring Vertikal distans som används för att möj- liggöra anslutning av tätskiktet i golvbrun- nen när golvbrunnen är för lågt monterad (d.v.s. övre kant ej i nivå med angränsande tätskikt).


Häftlimning Enkellimning vid vilken materialet monte- ras först sedan vattnet i limskiktet i det närmaste har avdunstat. Keramiska plattor Endast ytskikt, ej tätskikt.


Klämring Anordning för att hålla tätskiktet på plats i golvbrunnen så att läckage och kapillär- vandring förhindras.


Kontaktlimning Limning genom bestrykning av såväl underlag som beläggningsmaterial och sammanläggning först efter det att limytorna blivit handtorra.


Kritiskt fukttillstånd Gräns för vilket ett materials avsedda egenskaper och funktion inte uppfylls.


Kälfog De två delarna som ska skarvas och svet- sas ihop möts vinkelrät, dvs. i 90 graders vinkel, och således i två skilda plan. Me- toden är inte tillåten för plastmatta enligt GVK. Se stumfog avseende skarvning av plastmatta genom svetsning.


Migrering Kemisk kulörförändring hos produkt genom kontakt med och påverkan från annan produkt. Målade ytor Se www.vatrumsmalning.se


PVC Polyvinylklorid, polymer uppbyggd av monomeren vinylklorid. PVC ingår tillsammans med mjukgörare, fyllmedel, stabilisatorer och färgämnen i PVC-plast för golv- och väggmattor i våtrum m.m.


RBK Rådet för Byggkompetens, bland annat fuktmätning. Relativ fuktighet Luftens verkliga fuktinnehåll i förhållande till luftens fuktinnehåll i mättat tillstånd. Mäts också till exempel i betong. Relativ fuktighet anges ofta som % RF. RF Se relativ fuktighet.


Rörenomföringshylsa Rörgenomföringshylsa är vanligtvis ett PP-rör. Hylsan ska ha en slät yta för an- slutning mot tätskiktet.


Spackel Används för bland annat finspackling av väggar och golv i tunna skikt.


Spärränna Långsmal golvbrunn, som exempelvis placeras avskiljande, mellan duschplats och övrigt badrumsgolv.


SS-EN 1253 Standard – europanorm som golvbrunnar ska vara testade enligt, Avlopp - Brunnar för byggnader (tidigare NKBs produktre- gelnummer 17).


Storformatig platta En keramisk platta anses vara stor- formatig om den är, till ytan, ca* 900 cm2 eller större.


Stos Adapter eller fast ingjutet WC- och tvätt- ställsavlopp. är också tätningsanordning för tappvatten- och radiatorledning.


Stumfog De två delarna som ska skarvas och svet- sas ihop möts i samma plan.


Toalettrum/WC Ett rum med en toalett. Rummet rengörs normalt med vatten, därför finns krav på tätskikt på golv med uppvik på vägg.


Toleranser Tillåtna måttavvikelser från det önskade optimala måttet på ritningen.


Tunnskiktskonstruktion Kakel- eller klinkerplatta som applicerats med utkammad fästmassa.


Tätskiktsmassa Boverkets benämning. Motsvarar vätske- baserat tätskikt.


Tätskikt Det skikt som ska hålla tätt på golv och vägg, till exempel plastmatta, tätskiktsfo- lie eller vätskebaserat tätskikt eller målad vägg.


Tätskiktsfolie Ett tätskikt som består av heltäckande duk som är både vattentät och ångtät och vilken monteras med till exempel golv- och vägglim, vätskebaserat tätskikt eller 2-komponent cementbaserat tätskikt.


Undergolv Stomme, bärande golv, som utgör under- lag för golvbeläggning. Se även bjälklag.


Vattenbeständighet Förmåga hos ett material att motstå på- verkan av vatten.


VVS-Skruv Helgängad skruv, kullerförsänkt huvud med grova och skarpa gängor. För tyngre montage direkt i trä- och stålregel samt tillsammans med plugg i övriga material. Skruven är lämplig i fuktig och aggressiv miljö. Material: Rostfritt stål – A2-65


Våtutrymme Utrymme där golv och/eller vägg utsätts för vattenbegjutning, till exempel badrum, duschrum eller tvättstuga.


Våtzoner GVK delar in våtrummet i våtzon 1 och våtzon 2. Våtzon 1 är duschplats eller motsvarande, + 1 m på vägg (om dusch är placerad mot yttervägg räknas hela väggen som våtzon 1) och hela golvytan med uppvik. övrig väggyta räknas som våtzon 2.


Väggnära golvbrunn Golvbrunn som får placeras närmare vägg än 200 mm och som till utseende och kon- struktion är avsedd att placeras nära vägg.


Väggbrunn Brunn som monteras i väggen där av- loppet och vattenlås placeras i väggens konstruktion.


Vätskebaserat tätskikt Ett tätskikt som levereras i flytande form i tät behållare. Tätskiktet appliceras med till exempel roller eller pensel, ofta i flera la- ger och kompletteras med förstärkningar med till exempel remsor vid hörn. Väv och målade ytor. Se www.vatrumsmalning.se


Ytjämnhet Mått på en ytas finhetsgrad, släthet. En knagglig betongyta har dålig ytjämnhet men kan ha god ytplanhet. Ett golv med slät plastmatta som lagts på ett buktigt betongunderlag har god ytjämnhet men dålig ytplanhet.


Ytskikt Keramiska plattor eller plastmatta eller målad vägg.


ånggenomgångsmotstånd Skikts förmåga att hindra vattenånga att transporteras i gasfas genom skiktet. ånggenomgångsmotståndet uttrycks i [s/m].


ångspärr Materialskikt avsett att hindra transport av ånga orsakad av diffusion eller konvektion.


överlappsfog De två delarna skarvas med överlapp och de överlappande kontaktytorna fogas tillsammans genom limning.


Ett färdigt ytskikt för ett av MVK:s godkända mål- ningssystem för våtrum har en teknisk livslängd om minst 10 år. En förutsättning för detta är att utarbe- tade skötselinstruktioner följs och att inspektion och underhåll sker av tätningar, genomföringar och håltagningar. Branschreglerna är en praktisk tillämpning av Boverkets Byggregler (BBR). Reglerna bygger på funktionskrav på ytskikt i våtrum enligt gällande Plan- och Bygglag (PBL) samt BBR. Vidare har även erfarenheter från beställare, entreprenörer och materialtillverkare bidragit till fastställandet av reglerna.


Omfattning Reglerna är tillämpliga på målade våtrumssystem både som vattentäta och vattenavvisande ytskikt i våtrum.


Reglerna omfattar: - Auktorisation av företag - Behörighet hos målare - Krav på målade våtrumssystem* - Utförandeanvisningar - Krav på dokumentation


*  Med målade våtrumssystem avses hela det MVK- godkända systemet bestående av samtliga ingående komponenter som t.ex väv, lim/grund och täckfärg.


Fackmässighet – utförande av behörig entreprenör Enligt såväl byggbranschens allmänna bestäm- melser (AB/ABT), som konsumenttjänstlagen, gäller att entreprenören ska utföra arbetet fack- mässigt. Fackmässighet innebär bland annat att tjänsten utförs enligt vad man kan kräva av en normalt kunnig och skicklig fackman samt att alla arbetsmoment görs enligt materialleverantörens anvisningar. Inom byggsektorn är MVKs bransch- regler sedan länge ansett som riktlinjer för fack- mässighet vid våtrumsmålning. För att uppnå fackmässighet enligt MVKs branschregler krävs; • att arbetet utförs enligt MVK:s regler •  att ett målat våtrumssystem och en utförande- anvisning som godkänts av MVK-nämnden används. •  att arbetena utförs av ett företag som är auktoriserat av MVK • att utförarna har behörighet enligt MVK •  att Kvalitetsdokument och skötselråd över- lämnas till beställaren


Gör-det-självarbeten MVK rekommenderar att man alltid anlitar MVK- auktoriserat företag vid våtrumsmålning. För privat- personer som trots det önskar utföra våtrums- målning själva rekommenderar MVK att man tar kontakt med sitt försäkringbolag för att under- söka om bolaget accepterar eget utförande i våtrummet.


Utförande och regler Alla arbeten där MVKs branschregler föreskrivs ska utföras med system som finns registrerade på www.vatrumsmalning.se i MVKs aktuella lista över godkända system.


Reglerna förutsätter normalt användande av våt- utrymme såsom i bostäder med fullgod ventilation enligt gällande byggregler.


I möjligaste mån ska man undvika att bryta tät- skiktet i våtzon 1. Ifall något ska installeras (t ex


VVS-skåp) som bryter tätskiktet så måste det säker- ställas att man uppnår fullgod vidhäftning och täthet. Regler för provning och montering åter- finns i Branschkrav för anslutning av tätskikt mot VVS-produkt.


Fabriksmonterad foliefläns är ett krav för att en


VVS-produkt ska kunna monteras vattentätt till- sammans med målat våtrumssystem.


Ikraftträdande Måleribranschens regler för våtrum gäller fr o m 2021-01-01 och ersätter tidigare regler (Utgåva


Ansvar Ansvar för utförda arbeten följer vad som avtalats mellan beställaren och entreprenören samt gällan- de lagstiftning. Vid arbeten mot konsument gäller alltid konsumenttjänstlagen.


\"Nyheter I denna utgåva av Måleribranschens regler för våtrum återfinns följande större förändringar: -  Materialtillverkaren ska testa om det tidigare godkända våtrumssystemet hos ackrediterat test institut efter 10 år. Kravet på att redovisa fungicidmängden har tagits bort och alkali- testen har ersatts av ett intyg från färgleve- rantören att systemet är alkalibeständigt. -  MVK tillåter nu vissa typer av lagning av befintliga system. -  MVK har förtydligat hur avvikelser ska hanteras och vad fackmässighet innebär. -  Väggmonterad öppningsbar eller fast dusch- vägg som är minst 2 meter hög från golv betraktas nu som en avskiljare för våtzoner. -  Det finns nu branschgemensamma regler för vad som gäller när något ska monteras i våt- utrymmen, t ex en vvs kassett. Dessa regler heter \"Branschkrav för anslutning av tätskikt mot VVS-produkt\".\"


\"MVK-Auktoriserat företag För detaljerade krav se \"Krav för auktorisation av entreprenörer/måleriföretag för våtrumsmålning\" på www.vatrumsmalning.se\"


Entreprenörer/måleriföretag som utför våt rums- målning ska vara auktoriserade och målare som utför det praktiska arbetet ska vara behöriga.  Auktoriserade företag finns listade på www.


vatrumsmalning.se under auktorisation. Auktori- serade företag har rätt att använda följande logga.


Ansvarig ledning Inom företaget ska det finnas minst en person med ansvarsbefattning som gått av MVK arrangerad utbildning för arbetsledare samt utbildningen Behörig våtrumsmålare.


Behöriga våtrumsmålare Samtlig personal som arbetar med våtrumsmålning ska ha genomgått utbildningen Behörig våt rums- målare, enligt MVK, med godkänt resultat.


Godkänd utbildning ska kunna styrkas med ett personligt utbildningsbevis. Utbildningsbeviset är endast giltigt vid arbete i ett MVK-auktoriserat företag. Giltighetstiden är 10 år från utfärdande- datum. Lärlingar utan behörighet får delta i det praktiska arbetet tillsammans med Behörig våtrumsmålare.


Krav på användning av god- kända målade våtrumssystem


De målningssystem som används ska vara testade av ackrediterat laboratorium och godkända av


MVK-nämnden. En förteckning över samtliga god- kända målningssystem finns på www.vatrums- malning.se. Leverantörens utförandeanvisningar ska följas.


Egenkontroll Det auktoriserade företaget ska se till att målaren utför egenkontroll efter varje moment i våtrums- målningen. För att styrka att detta gjorts ska en egenkontrollblankett fyllas i av den som utför målningsarbetet.


Med fördel används MVK:s egenkontrollblan- kett. Blanketten finns att ladda ned från www.


vatrumsmalning.se. Det går bra att använda an- dra blanketter under förutsättning att samtliga kontrollpunkter i MVK:s blankett finns med. Egen- kontrollblanketten ska bevaras tillsammans med annan projektdokumentation. Kopia av egen- kontrollen ska överlämnas till beställaren efter avslutat arbete som ett kvalitetsdokument.


Avvikelser från branschreglerna Avvikelse ska skrivas då beställaren väljer ett ut- förande som inte följer branschreglerna. Innan det avvikande arbetet utförs ska beställaren in- formeras om varför det tänkta utförandet inte kommer att uppfylla kraven i branschreglerna och vilka konsekvenser detta kan få för beställaren.


En överenskommelse om avvikelsen ska doku- menteras och signeras av beställaren. En kopia ska arkiveras av MVK-företaget. En avvikelse kan få betydelse vid slutbesiktning, vid eventuell skada, vid värdering av byggnaden och vid garantibesikt- ning eller om fastighetsägaren i efterhand vill ifrå- gasätta utförandet.


I konsumententreprenader ska MVK-företaget också avråda kund från avvikelser från bransch- reglerna enligt reglerna i konsumenttjänstlagen.


Godkännande och kontroll Godkännande av företag och våtrumsmålare görs av MVK-nämnden. MVK har rätt att göra stickprovs- kontroller för att säkerställa att våtrumsmålning utförs enligt de krav som ställs på de auktoriserade företagen. Ett företag som i någon del inte uppfyller kraven, med överträdelser som inte kan anses ringa, kan fråntas en befintlig auktorisation.


Fuktsäkerhetsprojektering Med fuktsäkerhetsprojektering avses det syste- matiska fuktsäkerhetsarbetet i projekteringen av byggnaden. Syftet är att byggnaden inte ska få fuktskador.


För att säkerställa att det målade våtrumssys- temet i klass VT har tillräckligt stort ånggenom- gångsmotstånd för den aktuella väggkonstruktio- nen ska en fuktsäkerhetsprojektering göras. Det är byggherren som ansvarar för detta.


MVK har låtit göra beräkningar på målade tät- skikt på ett antal vanliga väggkonstruktioner i våtrum (SP-Rapport P802453). Rapporten finns på www.vatrumsmalning.se.


Rapporten kan användas av byggherren i den- nes fuktsäkerhetsprojektering. Vid fuktsäkerhets- projektering av målat tätskikt på andra väggkon- struktioner ska beräkningar göras med ånggenomgångsmotstånd på både 10 000 s/m och 200 000 s/m då detta är det lägsta respektive högsta värdet för materialgodkännande av MVK.


Täthetsklasser och våtzoner Systemens klassindelning, egenskaper och an- vändningsområden, är anpassade till Boverkets byggregler och utgör ett minimikrav. System av högre klass kan naturligtvis användas på ytor med lägre eller obefintliga krav på fuktsäkerhet.


Täthetsklasser Systemen i Måleribranschens regler för våtrum är indelade i två klasser: Klass VT (Våtzon 1): Vattentätt ytskikt


System som uppfyller kraven för klass VT upp- fyller även kraven för klass VA.


Utdrag ur Boverkets byggregler BBR 18, BFS 2011:6 6:5331 Vattentäta skikt Golv och väggar som kommer att utsättas för vat- tenspolning, vattenspill eller utläckande vatten ska ha ett vattentätt skikt som hindrar fukt att komma i kontakt med byggnadsdelar och utrym- men som inte tål fukt. Vattentäta skikt ska vara beständiga mot alkalitet från betong och bruk, vatten, temperaturvariationer och rörelser i un- derlaget samt ha tillräckligt stort ånggenom- gångsmotstånd. Vattentäta skikt ska även tåla vibrationer från normal utrustning i utrymmet. Fogar, anslutningar, infästningar och genom- föringar i vattentäta skikt ska vara vattentäta.


6:5332 Vattenavvisande ytskikt Golv, väggar och tak som kan utsättas för vatten- stänk, våtrengöring, kondensvatten eller hög luftfuktighet ska ha ett vattenavvisande ytskikt.


Våtzoner Beställaren ansvarar för att klassning av våtzoner görs. Nedanstående krav är minimirekommenda- tioner för att uppfylla Boverkets krav, beställaren har möjlighet att välja VT system i stället för VA.


Våtrum indelas i två våtzoner: Våtzon 1: Ytor med krav på vattentäta ytskikt


Våtzon 2: Ytor med krav på vatten- avvisande ytskikt


Exempel på ytor i våtzon 2 - övriga väggar i bad- och duschrum som inte ingår i våtzon 1 - Väggar i tvättstugor - Väggar i utrymmen för varmvattenberedare - Väggar i övriga utrymmen som kan utsättas för vattenstänk, våtrengöring, kondensvatten eller hög luftfuktighet - Tak i alla våtutrymmen


Exempel på ytor i våtzon 1 - Väggar från golv till tak vid badkar och dusch- plats samt minst 1 meter utanför dessa - Insida och gavel av fast monterad skärmvägg mot bad- och duschplats - Väggar i övriga utrymmen som ska kunna ren- göras med vattenspolning eller utsättas för vattenspill till exempel bakom vägghängd WC.


*  Med fast monterad skärmvägg menas en vägg som är monterad och är minst 2 meter hög från golv. Om väg- gen inte går upp till tak så är ovansidan våtzon 1. - Utsida på fast monterad vägg mot duschhörna som är upp emot tak eller minsta höjd 2meter från golv. - Vägg mot utsida på fast monterad glasbetong eller fast monterad vikbar duschvägg och minsta höjd 2 meter från golv. Monteringen ska vara tät.


Ytor i våtzon 2 ska målas med minst VA sys- tem men får också målas med VT system. Vid tveksamhet välj VT system.


Krav på målade våtrumssystem I tabellen nedan redovisas de krav som ställs på målade våtrumssystem och de provningsmetoder som ska användas för att verifiera att kraven upp- fylls. Provningar ska utföras av fristående institu- tion som är ackrediterad för provmetoden.


Godkännande av målade våtrumssystem Godkännande av målade våtrumssystem sker efter att tillverkaren testat systemet på ackrediterat testinstitut och säkerställt att det målade våt rums- systemet uppfyller kraven enligt de kriterier som MVK satt upp.


Därefter granskar MVK-nämnden dokumenta- tionen av testerna och utförandeanvisningar.


Uppfylls kraven godkänns det målade våtrums- systemet.


Varje år ska sedan materialtillverkaren intyga till MVK-nämnden att det målade våtrumssystemet inte genomgått några förändringar som skulle kunna påverkat testresultaten.


Efter 10 år ska materialtillverkaren testa om det tidigare godkända våtrumssystemen hos ackredi- terat testinstitut. För VT-system ska vattentäthet, dragbelastning och skjuvbelastning testas om.


För VA-system testas vattentätheten om.  Måleribranschens Våtrumskontroll upprätthål- ler en förteckning över godkända målningssystem. Denna återfinns på www.vatrumsmalning.se


Som bevis på godkännande ska tillverkaren an- vända nedanstående märken på förpackningen. Märket ska också placeras i utförandeanvisningen.


Loggan får även användas i andra marknads- föringssyften.


Utförandeanvisningar Färgleverantören ska tillhandahålla utförandean- visningar för målning av våtrumssystemet. MVK ger ut en mall där det framgår vad en utförande- anvisning ska innehålla. Utförandeanvisningarna granskas och godkänns av MVK-nämnden tillsam- mans med systemet.


Utförandeanvisningarna riktar sig i första hand till utförare och förutsätter att andra involverade yrkeskategorier utfört arbetet enligt gällande branschstandard. Utförandeanvisningarna ska följas och finns tillgängliga på www.vatrumsmal- ning.se samt på respektive leverantörs hemsida.


Förutsättningar Lufttemperaturen ska vid målningsbehandling vara lägst +10 ° C. Samma temperaturvillkor gäller för såväl material som underlag.


Endast material som ingår i respektive målat våtrumssystem får användas


Innan arbetet påbörjas måste allt material kontrolleras så att det är i fullgott skick. Färg, lim o dyl. ska förvaras frostfritt.


Fog- och spackelmassor är unika för det målade våtrumssystemet. Vilken fog-och spackelmassa som kan användas står i utförandeanvisningen.


Innertak är alltid 90 grader mot väggen annars är det per definition en väggyta.


Underlaget Underlaget som kan bestå av betong, skivmaterial eller puts ska vara torrt, rent, porfritt och jämnt samt ha för ändamålet tillräckligt hållfast yta. Un- derlaget ska vara fritt från hinder som försvårar monteringen av målningssystemet.


Skivmaterialet ska vara lämpligt för målning av våtrumssystem och monterat enligt leverantörens anvisning förutsatt att de inte strider mot dessa branschregler.


Kartongklädd gipsskiva får användas.  Beklädnadsskivor av trä och träbaserade mate- rial får inte användas. Före behandling ska senaste version av AMA


Hus konsulteras och följas gällande krav på un- derlagets beskaffenhet.


Genomföringar För att tätskikt vid applicering ska komma så nära installerade rör som möjligt får ej blandare och/ eller täckbricka vara monterade på rören.


Ytskiktet Märkning Endast blyertspenna får användas vid märkning då annat kan orsaka missfärgningar på den färdiga ytan.


Nymålning Behandling av underlag Behandling av underlaget syftar till att ge ett till- räckligt slätt underlag och möjliggöra god vid- häftning för tätskiktet. Vid val av underbehandling gäller generellt att antalet spacklingar är beroende av underlagets yta och spackelmassans fyllighet.


Alla underlag ska rengöras innan ytterligare behandlingar utförs. Damm, lösa partiklar och andra föroreningar som försämrar vidhäftningen och ytjämnheten ska avlägsnas noggrant.


Målning Hur målningssystemet är uppbyggt i form av färg- typ och färgmängd för varje strykning anges i ut- förandebeskrivningen.


Anvisningar för utförande av målningen åter- finns i respektive produkts utförandeanvisningar.


Anslutningar till befintliga ytor i våtzon 1 Anslutning till fönster och dörr


VT-system sätts stumt mot fodret och fogas före övermålning. Skydda fönstret eller dörren mot vattenbegjutning.


Hörn Vid väggvinkel i våtzon 1 överlappas väven minst 5 mm.


Anslutning till uppvikt plastmatta på golv Kontrollera att den uppvikta plastmattan har god vidhäftning till väggen. Språnget mellan plast- mattan och väggen ska spacklas och slipas av. Eventuellt spackel på plastmattan avlägsnas.


Ytbehandlad plastmatta På nya plastmattor kan det finnas ett skikt med


Anslutning till våtväggsbeklädnad Anslutning mellan våtväggsbeklädnad ( tex våtrumsmatta på vägg) och målade våtrumssys- tem ska utföras på samma sätt som vid anslut- ning med uppvikt plastmatta, enligt figur 7, men omlott i sidled.


ytbehandling. Detta måste avlägsnas på den del av uppviket som ska utgöra underlag för tätskiktet för att uppnå bra vidhäftning.


Plastmatta med halkskydd För att uppnå en tät anslutning mellan mattkant och ytskikt ska de upphöjningar som utgör halk- skydd slipas bort 35 mm ned från överdel matt- kant så att underlaget blir plant innan golvmatts- kant spacklas ut.


För system innehållande armerande material (våtrumsväv) dras materialet ned minst 30 mm över kanten på plastmattan. Färgen strykes så att den når ca 5 mm nedanför det armerande materi- alets kant. Våtrumssystemet måste avslutas minst 65 mm från golvet Se figur 7.


Anslutning till keramiska material på väggar Målningsbehandlingen ska överlappa det kera- miska materialets tätskikt så att fukt inte tränger in bakom tätskikten.


När en målad yta möter keramiska material på väggar, både horisontellt och vertikalt, ska över- lappningen mellan målad yta och det keramiska materialets tätskikt vara minst 30 mm.


Eventuell fogning av takvinkel innan målning av tak upphandlas separat.


Anslutning till keramiska material på golv Målningssystemets lim och armerande material


(våtrumsväv) ska dras ned till kakel/klinker kan- ten och för att överlappa kakel/klinker tätskiktet med minst 30 mm. Det målade våtrumssystemet måste avslutas minst 70 mm från golvet.


Målningssystemet stryks sedan över den av- klippta kanten av armerande material (våtrums- väv) och ut på kanten på det keramiska material- et. Täckfärgen stryks därefter ytterligare ett par mm utanför grundfärgen, på kanten. Eventuell sättning av fogsträng ovanpå kanten beskrivs i utförandeanvisningarna. Se figur 9.


Figur 9 Det är viktigt att det målade våtrumssys- temet överlappar det keramiska material- ets tätskikt. Golvets tätskikt måste gå upp över kanten och det målade våtrumssys- temet ska överlappa golvets tätskikt, minst 30 mm. Avtagning av armerande material mot kanten ska ske utan att un- derliggande tätskikt skadas. Eventuell sättning av fog ovanpå kanten görs enligt utförandeanvisning.


Ommålning Behandling av underlag Underlagets tätskikt ska vara oskadat och bestå av tidigare för ändamålet MVK-godkänt våtrums- system (VT resp. VA). Mindre enstaka hål (upp till


10 mm) kan accepteras om de fylls med fogmassa innan ommålning.


Större hål i VT-system (MVK-godkänt våtrums- system) kräver lagning av hel vägg, dvs från hörn till hörn. Lagning förutsätter att golvet och vägg- konstruktionen är intakta.


Den befintliga målade ytan ska förberedas för vidare arbete. Hur detta ska göras samt vilka pro- dukter som ska användas beskrivs i utförandean- visningen.


Om underlaget är okänt, ej avsett för att måla på* eller inte är reparerbart så ska det avlägsnas helt, de nya underlaget ska sedan behandlas som nymålning. * t.ex. våtrumstapet, väggmatta eller kakel.


Målningssystem I utförandeanvisningen för målade våtrumssystem anges färgtyp och färgmängd för varje strykning.


Efter avslutad målning, både ny- och ommålning Tätning av genomföringar och infästningar efter målning


I utförandeanvisningen för respektive system finns angivet vilken metod och tätningsmedel som ska användas för att få varaktig tätning efter infäst- ningar.


För skruvinfästningar gäller att skruven ska täta mot ytskiktet. Skruvhål och dylikt ska fyllas med tätningsmedel innan skruven monteras, plugg ska användas om så krävs.


Slutkontroll Efter avslutat arbete tillses att kvalitetsdokumen- tationen är ifylld korrekt och att den överlämnas till beställaren.


Torktider Målningsbehandlingen ska torka i 7 dygn innan den utsätts för vatten-begjutning.


Fullständigt utförande beskrivs i respektive utförandeanvisning. Respektive leverantörs ut- förandeanvisning ska alltid följas.


Skötselråd Efter rekommenderad torktid (7 dygn) ska skötsel av våtutrymmet ske enligt nedan för att den tek- niska livslängden på 10 år ska kunna uppnås.


Rengöring Väggar måste med jämna mellanrum rengöras från kalkavlagringar, tvålrester och liknande. Speciellt viktigt är detta vid utsatta lägen såsom dusch- platsen, vid och under badkar och tvättställ. Bad- karsfronter bör lyftas bort så att golv och väggar blir åtkomliga. Använd kalklösande rengörings- medel och mjuk borste vid behov.


Ventilation Ventilationen i våtutrymmet ska vara fullgod enligt


Boverkets regler så att luftfuktigheten hålls nere och möjligheterna för mögeltillväxt begränsas.


Tätningar Kontrollera att tätningar kring genomföringar och håltagningar är intakta. Täta nya håltagningar omgående.


Genom att välja tekniskt beprövade lösningar och produkter som uppfyller samhällets krav, kan man påverka installation- ernas livslängd vilket är en viktig hållbarhetsfråga.


Branschregler Säker Vatteninstallation ställer krav på det tekniska utförandet av installationerna, de produkter som ska användas och på kunskaperna hos de personer och företag som utför arbetet.


Branschreglerna har som mål att underlätta samordning mellan olika aktörer i byggprocessen och ska ligga till grund för både projekterings- och installationsarbetet. De VVS- företag som gör en Säker Vatteninstallation ska vara  auktoriserade. Personal som utför arbetet ska ha yrkes utbildning och godkänd utbildning i Branschregler Säker Vatteninstallation samt branschlegitimation. Det är endast auktoriserade VVS-företag som kan utfärda intyg om Säker Vatteninstallation.


Branschregler Säker Vatteninstallation är framtagna av VVS-företag, VVS-konsulter, branschorganisationer, experter från högskolor, myndigheter, försäkringsbolag, byggföretag och leverantörer av VVS-produkter. De bygger på de senaste rönen från till exempel Boverkets utredning Kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn, Vattenskade - undersökningen 2019 samt branschens erfarenheter av vad som kan orsaka bygg- och vattenskador, brännskador, förgiftning och mikrobiell tillväxt, framför allt legionella.


1.1 Reglernas omfattning Branschregler Säker Vatteninstallation gäller för nya byggnader, ombyggnader, ändring och utbyte av produkter. De omfattar krav på en byggnads tappvatten- och spillvatten- installationer samt dessutom vissa tekniska lösningar med vattenskaderisk i värmeinstallationer. Branschreglernas krav är avgränsade till installationer i och under en byggnad.


Installationer i utrymmen med speciella krav, till exempel storkök eller laboratorier behandlas inte i branschreglerna.


1.2 Samordning med AMA VVS & Kyla och krav för tätskikt Kraven i Branschregler Säker Vatteninstallation är  samordnade med AMA VVS & Kyla 19 samt med branschregler som ges ut av Byggkeramikrådet, (BKR) Golvbranschens Våtrums kontroll (GVK) och Måleribranschens Våtrumskontroll (MVK).


Flertalet av de mått som finns angivna i branschreglerna är anpassade för att tätskikt ska kunna monteras korrekt.


1.3 övergångsregler Projekterings- och installationsarbeten som startats efter 1 januari 2021 ska utföras enligt Branschregler Säker Vatten- installation 2021:1.


Undantag Installationsarbete som startar efter 1 januari 2021 får utföras enligt branschregler 2016:1 ■ om bygglov beviljats innan den 1 januari 2021, även om projektering och installationsar er 1 januari 2021 ■ om projekterings- eller bygghandlingar enligt Bransch- regler Säker Vatteninstallation 2016:1 är påbörjade innan 1 januari 2021.


På intyget om Säker Vatteninstallation ska det framgå vilken version av Branschregler Säker Vatteninstallation som tillämpats.


1.4 Läsanvisning Branschreglerna är indelade i kapitel. I inledningen av ett kapitel kan det finnas en text som förtydligar syftet med reglerna i kapitlet. Avsikten med de  förtydligande texterna är att underlätta förståelsen och tillämpningen av reglerna i det praktiska arbetet.


Under vissa avsnitt redovisas undantag för särskilda tekniska lösningar.


Branschreglerna innehåller också illustrationer.  Illustrationerna ska underlätta tillämpningen av reglerna i det praktiska arbetet. Om innehållet i en illustration ser ut att skilja sig från hur den skrivna regeln ska förstås och tillämpas är det den skrivna regeln som gäller. I kapitel 8 finns begreppsförklaringar och förkortningar.


Auktorisation Säker Vatten auktoriserar VVS-företag och konsult företag samt utfärdar Säker Vattens branschlegitimation och certifierar VS-projektörer.


Säker Vatten ansvarar för utbildning i branschregler Säker Vatteninstallation samt utbildar och godkänner lärare för dessa utbildningar.


2 Auktorisation 2.1 Auktoriserat VVS-företag Ett auktoriserat VVS-företag ska ■ utföra installationer enligt Branschregler Säker Vatten- installation med behörig personal som har Säker Vattens branschlegitimation ■ utfärda intyg om att VVS-installationen är utförd enligt Branschregler Säker Vatteninstallation ■ ha minst en heltidsanställd VVS-montör. Samtliga anställda montörer ska ha branschlegitimation ■ ha minst en anställd personal med dokumenterade kunskaper om gällande bygglagstiftning och giltig utbild- ning i Säker Vatteninstallation för VVS-företag ■ ha ansvarsförsäkring och F-skattsedel, vara moms- registrerat samt registrerat hos Bolagsverket ■ vara registrerat som arbetsgivare i förekommande fall ■ enligt ett skriftligt åtagande följa Branschregler Säker Vatteninstallation ■ följa Säker Vattens uppförandekod.


Det är endast auktoriserade VVS-företag som får ■ marknadsföra sig som auktoriserat VVS-företag och använda Säker Vattens varumärke ■ erbjuda arbete utfört enligt branschreglerna och utfärda Säker Vattens intyg på det utförda arbetet.


2.1.1  Säker Vattens branschlegitimation för VVS-montörer, arbetsledare och lärlingar


Alla VVS-montörer, arbetsledare och lärlingar som arbetar med VVS-installationer och är anställda på ett auktoriserat VVS-företag ska ha branschlegitimation. För bransch- legitimation krävs dokumenterad yrkesutbildning eller motsvarande, anställning på ett auktoriserat VVS-företag och giltig utbildning i Säker Vatteninstallation för VVS- företag. Legitimationen är kopplad till det auktoriserade VVS- företaget och ska kunna uppvisas digitalt eller på ett ID06-kort. Branschlegitimationen gäller i fem år från god- känd  utbildning i Säker Vatten installation för VVS-företag.


En person med branschlegitimation får endast använda eller hänvisa till branschlegitimationen i uppdrag som är godkända av det auktoriserade VVS-företaget.


Krav på kompetens för inhyrd personal För inhyrda VVS-montörer och arbetsledande personal ska det VVS-företag som hyr in personal se till att dessa har giltig utbildning i Säker Vatteninstallation för VVS-företag och dokumenterad VVS-yrkesutbildning eller motsvarande enligt Säker Vattens krav.


Ett intyg om Säker Vatteninstallation är en värdehandling för beställaren vid en försäljning eller reglering av en eventuell skada.


Ett auktoriserat VVS-företag ska alltid lämna ett intyg till beställaren. Intyget visar att den installation företaget gjort är  utförd enligt branschreglerna. Intyget ska lämnas till beställaren senast två månader efter avslutat arbete, om inte en tidigare tid är avtalad med beställaren.


Det är endast det auktoriserade VVS-företaget som utfört arbetet som kan  utfärda intyg om Säker Vatteninstallation.


Intyget ska  upprättas på en särskild blankett från Säker Vatten. Det ska innehålla uppgifter om det auktoriserade VVS- företaget, vad arbetet omfattar samt uppgifter om


kunden och vilken  byggnad eller del av byggnad som avses. Av intyget ska det framgå vilken version av branschreglerna som tillämpats. Intyget ska undertecknas av en utsedd person med  Säker  Vattens branschlegitimation på VVS-företaget och en  kopia av intyget ska arkiveras. VVS-företaget är skyldigt att tillhanda hålla ett intyg intill 10 år efter att avtal ingicks med beställaren.


Det är inte tillåtet för ett auktoriserat VVS-företag att avtala med beställaren att intyget inte ska lämnas ut, eller av annat skäl avstå från att lämna ut ett intyg.


För ett arbete som utförs enligt Konsumenttjänstlagen får VVS-företaget hålla inne intyget i avvaktan på betalning för de arbete som intyget avser, om det finns ett avtal om förskottsbetalning och det inte råder tvist om utförandet av de arbeten som intyget avser.


Avvikelser från branschreglerna Om ett installationsarbete inte kan utföras enligt bransch- reglerna ska en skriftlig överenskommelse om avvikelse göras med beställaren innan arbetet utförs. Beställaren ska informeras om vilka konsekvenser avvikelsen kan medföra.


För ett arbete som utförs enligt Konsumenttjänstlagen ska VVS-företaget också, om en avvikelse från branschreglerna inte kan anses vara till rimlig nytta för beställaren, avråda beställaren från avvikelser från branschreglerna.


En överenskommelse ska dokumenteras, till exempel på en särskild blankett från Säker Vatten. En kopia av överens- kommelsen ska arkiveras av VVS-företaget. En avvikelse ska dokumenteras på intyget.


Exempel på avvikelser är om arbetet inte är projekterat enligt branschreglerna eller om beställaren väljer ett utförande som inte följer branschreglerna. En avvikelse kan få betydelse vid till exempel besiktning, vid försäljning eller vid en eventuell skada.


Information om Byggtekniska förutsättningar Om VVS-företaget upptäcker att de Byggtekniska förut- sättningarna för att utföra en VVS-installation inte gör det möjligt att följa branschreglerna ska VVS-företaget underrätta sin beställare. Detta ska dokumenteras på intyget.


2.2 Auktoriserat konsultföretag Ett auktoriserat konsultföretag ska ■ projektera VS-installationer enligt Branschregler Säker Vatteninstallation med personal som har giltig utbildning i Säker Vatteninstallation för VS-projektörer ■ dokumentera i projektets tekniska beskrivning eller motsvarande att det är projekterat enligt Branschregler Säker Vatteninstallation ■ ha anställda VS-projektörer som är certifierade enligt Branschregler Säker Vatteninstallation ■ ha konsultförsäkring enligt Allmänna bestämmelser för konsultuppdrag, ABK ■ ha en skriftlig avsiktsförklaring att projektera enligt Branschregler Säker Vatteninstallation.


Det är endast auktoriserade konsultföretag som får marknads föra sig som auktoriserat konsultföretag, använda Säker Vatten ABs varumärke och erbjuda projektering enligt branschreglerna.


Certifierad VS-projektör Alla VS-projektörer som projekterar installationer enligt Branschregler Säker Vatteninstallation och är anställda på ett auktoriserat konsultföretag ska ha giltig utbildning i Säker Vatteninstallation för VS-projektörer. För inhyrda projektörer gäller samma utbildningskrav.


En certifierad VS-projektör får endast använda eller  hänvisa till certifieringen i uppdrag som är godkända av det auktori- serade konsultföretaget. Certifieringen är kopplad till det auktoriserade konsultföretaget och gäller i fem år från godkänd utbildning.


2.2.1  Dokumentation av projektering Det ska framgå av ett projekts tekniska beskrivning eller motsvarande att det är projekterat enligt Branschregler Säker Vatteninstallation och vilken version av branschregler som tillämpats.


Om projekteringen avviker från branschreglerna ska det framgå i dokumentationen, till exempel på en blankett från Säker Vatten.


Det auktoriserade konsultföretaget har inte rätt att skriva intyg att ett installationsarbete är utfört enligt Branschregler Säker Vatteninstallation.


2.3 Kontroll av auktorisation för VVS- och konsultföretag Säker Vatten kontrollerar löpande att de auktoriserade före tagens personal har giltig utbildning i Säker Vatteninstallation och att övriga auktorisationskrav är uppfyllda. Om ett företag inte upp- fyller auktorisationskraven kan auktorisationen återkallas.


Byggtekniska förutsättningar För att en VVS-installation ska uppfylla kraven i Boverkets byggregler och anses fackmässigt utförd är det en förutsättning att vissa arbeten som ligger utanför installationen är utförda på rätt sätt.


Byggtekniska förutsättningar För att en VVS-installation ska uppfylla kraven i Boverkets byggregler och anses fackmässigt utförd är det en förutsätt- ning att vissa arbeten som inte tillhör installationen är utförda på rätt sätt.


Det är viktigt för en byggnads utformning att byggherren och arkitekten tar hänsyn till de tekniska egenskapskraven i Boverkets byggregler och branschkraven i Säker Vatten - installation och projekterar plats för installationer innan bygglov söks eftersom det kan vara svårt att göra ändringar i planlösningar senare i processen.


Samordning mellan de olika aktörerna, till exempel bygg- herre, arkitekt, konsult och entreprenör, måste utföras i god tid för att skapa tillräcklig plats för installationerna. I byggskedet måste samordning kring förutsättningarna för en Säker Vatteninstallation göras mellan de entreprenörer som ingår i projektet.


\"Branschregler Säker Vatteninstallation ställer krav på VVS- installationer. De arbeten som ligger utanför VVS-installa- tionen men är en förutsättning för en fullgod installation benämns Byggtekniska förutsättningar och beskrivs i skriften \"Byggtekniska förutsättningar\".\"


Arbeten som ingår i Byggtekniska förutsättningar utförs normalt av andra entreprenörer än VVS-företaget, till exempel bygg- eller tätskiktsentreprenörer. Dessa arbeten utförs vid olika tidpunkter och även efter att VVS-företaget har  avslutat sitt arbete. I Boverkets byggregler finns krav på utrymmen där det ska vara vattentäta skikt. Exempel på utformning redovisas i Byggtekniska förutsättningar.


Byggtekniska förutsättningar är enbart en information och ingår inte i kraven för Säker Vatteninstallation. Intyget ska inte omfatta arbeten som beskrivs i Byggtekniska förutsättningar.


I branschreglerna har avsnitt som är beroende av andra entreprenörers arbete markerats med texten:


4 Utförande till skydd mot vattenskador 4.1 Tappvatteninstallationer


4.1.1  Fogar på tappvattenledningar Fogar på tappvattenledningar ska vara placerade så att de är utbytbara och så att eventuellt utläckande vatten snabbt kan upptäckas och enkelt åtgärdas.


Tappvattenledningar som är dolt placerade och inte går att inspektera ska utföras utan fogar. Det gäller till exempel led- ningar i schakt, väggar, bjälklag eller bakom fast inredning.


Synliga fogar ska placeras i rum med vattentätt golv. För fogar på tappvattenledningar i kök se kapitel 4.3.


Dolda fogar ska placeras ■ i en prefabricerad konstruktion till exempel fördelarskåp, eller ■ i annan verifierad konstruktion eller ■ ovan inklädnad i tak i rum med vattentätt golv.


En prefabricerad konstruktion eller annan verifierad konstruktion ska ha en vattentät botten med tät anslutning till skåpets eller konstruktionens sidor minst 50 mm upp. Rör- genomföringar genom botten ska vara vattentäta. Eventuellt utläckande vatten ska ledas ut på konstruktionens botten. Konstruktionen ska vara utformad så att rörgenomföringar kan fixeras vinkelrät mot botten. Botten placeras minst 500 mm över bjälklagets överkant om konstruktionens utformning inte möjliggör vinkelrät fixering av rören vid lägre montering.


Fogar ovan inklädnad i tak i rum med vattentätt golv ska placeras så att läckagevatten snabbt och enkelt kan upptäckas. Till exempel ovan demonterbart undertak, i dränerat förde- larskåp i tak eller ovan en dränerande taklucka som täcker samtliga fogar.


Serviceöppning Fogar på inbyggda ledningar ska ha en lätt åtkomlig service- öppning som gör det möjligt att reparera eller byta alla fogar samt komma åt ventiler eller annan utrustning för manöv- rering och service. Serviceöppning i tak ska ha dränerande lucka och placeras i rum med vattentätt golv. Serviceöppning ska inte placeras i plats för bad eller dusch .


I rum med tätskikt på vägg ska en prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelarskåp som ansluts mot väggens tätskikt ha en anslutning som är provad och godkänd enligt bransch- standard, se 7.2.3 .


I rum med tätskikt på vägg ska en prefabricerad konstruk- tion, till exempel ett fördelarskåp, eller en annan verifierad konstruktion som inte är ansluten mot väggens tätskikt, ha en serviceöppning med vattentät lucka och ram. Ramen ska vara ansluten till väggens tätskikt och anslutningen ska vara provad och godkänd enligt branschstandard, se 7.2.3 .


Läckageindikering Prefabricerad konstruktion eller annan verifierad konstruk- tion ska ha läckageindikering från botten.


Ledning för läckageindikering ska förläggas med fall i hela dess längd och mynna i rum med vattentätt golv. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet från en sådan ledning ska inte placeras när- mare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


En läckageindikering får inte placeras i plats för bad eller dusch .


Prefabricerad konstruktion eller annan verifierad konstruktion samt ledning eller öppning för läckageindikering ska vara rengjorda så att eventuellt utläckande vatten inte hindras från att rinna ut.


Undantag för krav på placering av fogar på tappvatten ledningar


Syftet är att göra det möjligt att placera ett minimalt antal  fogar och T-rör på rörstråk i utrymmen utan vattentätt golv.


På rörstråk i utrymmen utan vattentätt golv kan fogar och enstaka T-rör monteras på synliga ledningar eller på ledningar som är dolda, till exempel bakom dränerande taklucka som täcker samtliga fogar, demonterbar inklädnad eller demonter- bart undertak, så att ett eventuellt läckage är enkelt att upp- täcka i: ■ källargångar ■ allmänna utrymmen som trapphus eller garage ■ korridorer i kontor, skolor, vård- eller studentboende samt kommersiella lokaler.


Undantag gäller inte för bostadsrum eller fördelarrör placerade på rörstråk.


Undantag för krav på placering av läckageindikering En prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelarskåp, eller en annan verifierad konstruktion som placeras i trapp- hus kan ha läckageindikering som mynnar i trapphuset på ett vattentätt eller vattenavvisande golv. Undantaget gäller inte för enbostadshus.


Avstängningsventiler Tappvattenledningar till en lägenhet eller lokal ska förses med avstängningsventiler så att vattnet till varje lägenhet eller lokal kan stängas av var för sig. Avstängningsventiler ska placeras lätt åtkomligt.


Tappvattenservis till småhus Tappvattenservis ska förläggas utbytbar till exempel i skydds- rör. Skyddsrörets dimension och utformning ska anpassas för att möjliggöra utbyte av servisledningen. Skyddsrörets längd ska sträcka sig längre ut än 45° rasvinkel från grundmuren. Se även 4.6.2 .


4.1.4  Frysskadesäker förläggning av tappvatten- installationer


Ledningar ska inte monteras i ouppvärmda utrymmen eller andra utrymmen där det finns risk för frysning till exempel i krypgrund eller vind eller i byggnadens isolering i golv, i ytterväggar eller i vindsbjälklag.


Ledningar kan förläggas i särskilt frostfritt installations- utrymme på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms eller i frostfritt utrymme i isolering under platta på mark.


En prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelarskåp ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms.


Tappvattenservis i krypgrund eller annat ouppvärmt  utrymme ska vara skyddad mot frysning.


Frysskadesäker vattenutkastare Vattenutkastare ska vara försedd med dränering som tömmer vattenutkastaren på vatten även om en slang är ansluten när vattenutkastaren stängs av.


4.2.1  Vattenmätare Reglerna gäller både för vattenmätare från huvudman (oftast för kommunalt vatten) och för andra tappvattenmätare.


Kallvattenmätare från vattenleverantörens huvudman ska placeras enligt anvisningar från huvudmannen eller enligt anvisningar från Svenskt Vatten.


Vattenmätare för tappvatten ska placeras i ett rum med vattentätt golv alternativt i ett vattenmätarskåp eller annan prefabricerad konstruktion med läckageindikering från botten. Vattenmätare ska placeras så att mätaren går att läsa av och byta ut. Vattenmätarskåp ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolien eller ång- bromsen.


Ledning för läckageindikering ska förläggas med fall i hela dess längd och mynna i rum med vattentätt golv och golv- brunn. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet från en sådan ledning ska inte placeras när mare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt. En läckageindikering får inte placeras i plats för bad eller dusch .


Vattenmätarskåp samt ledning för läckageindikering ska vara rengjorda så att eventuellt utläckande vatten inte hindras från att rinna ut.


4.2.2  Inbyggnadslåda för tappvattenarmatur Armatur som byggs in i vägg, till exempel blandare eller duschanordning, ska ha alla anslutningar placerade i ett vattentätt utrymme, till exempel i en så kallad inbyggnads- låda, med läckageindikering från botten.


Om inbyggnadslådan ska monteras i en vägg med tätskikt ska den vara provad och godkänd för anslutning mot väggens


tätskikt enligt gällande branschstandard, se 7.2.3 , samt vara utformad så att utbyte av armatur och armaturens fogar är möjligt utan att förstöra väggens tätskikt. Detta ska framgå av monteringsanvisningen från leverantören av inbyggnadslådan.


Läckageindikering ska förläggas med fall i hela dess längd och mynna i rum med vattentätt golv där man enkelt kan upptäcka ett läckage. Ledningen ska inte mynna i plats för bad eller dusch . Invändig diameter för ledningen för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet ska inte placeras när- mare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


Ledning för indikering av läckage ska vara rengjord så att utläckande vatten inte hindras från att rinna ut.


En inbyggnadslåda ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolien eller ångbromsen.


4.2.3  WC med inbyggd spolcistern En spolcistern med spolrör ska placeras i ett vattentätt utrymme. Utrymmet ska vara försett med läckageindikering till vattentätt golv. Läckageindikering ska inte placeras i plats för bad eller dusch. Utloppet från en ledning för läckage- indikering som bryter väggens tätskikt ska inte placeras när- mare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


Vattenanslutningen till en inbyggd spolcistern ska vara försedd med en lätt åtkomlig avstängningsventil.


Vattentätt utrymme för en spolcistern med spolrör eller en särskild inbyggnad i form av en prefabricerad tätskikts- konstruktion ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms.


→ Se bild 4.2.3a Tätskikt bakom WC med inbyggd spolcistern i våtrum, 4.2.3b Tätskikt bakom WC med inbyggd spol cistern i WC rum.


Särskild inbyggnad för spolcistern och spolrör Om utrymmet för spolcistern och spolrör placeras i en särskild inbyggnad i form av en prefabricerad tätskiktskon- struktion ska denna vara provad och godkänd för att anslutas mot väggens tätskikt enligt gällande branschstandard, se 7.2.3 , se www.säkervatten.se . Detta ska framgå av leverantörens monteringsanvisning.


→ Se bild 4.2.3c Prefabricerad tätskiktskonstruktion för inbyggd spolcistern i våtrum.


Skruvinfästning av fixtur för WC-stol med inbyggd spolcistern ska inte göras i golv med tätskikt.


→ Se bild 4.2.3d Skruvinfästning i vägg av fixtur för WC-stol i våtrum.


4.2.4  Tvättmaskin Tvättmaskin ska placeras i utrymme med vattentätt golv och golvbrunn.


Vattenanslutning till tvättmaskin ska ha avstängningsventil med manöveranordning som är synligt placerad och lätt åtkomlig.


För att undvika bakterietillväxt, ska kopplingsledning för tappvatten till framtida installation av tvättmaskin förses med en avstängningsventil eller proppas i början av kopplings- ledningen så att ledningen kan stå tom tills tvättmaskinen kopplas in.


Anslutningsrör för vatten till tvättmaskin ska vara provat och godkänt för avsedd användning. Avsättning för anslut- ningsrör för vatten ska vara anpassad för tätning mot en plan packning.


Undantag för placering av tvättmaskin i kök utan golvbrunn Tvättmaskin kan placeras i ett kök utan golvbrunn. I det fallet ska den vara placerad på ett vattentätt underlag med uppvikta kanter runt om. Under tvättmaskinen ska det finnas


en fuktsensor som är kopplad till en läckagebrytare eller en vattenfelsbrytare alternativt ett översvämningsskydd och ett vattenlarm. Undantaget gäller inte för några andra utrymmen än kök.


4.2.5  Vattenansluta apparater utanför kök och i utrymme som saknar vattentätt golv


En vattenansluten apparat utan anslutning till golvavlopp, till exempel en kaffemaskin eller en vattenautomat, ska  placeras på ett vattentätt underlag med uppvikta kanter runt om. Apparaten ska förses med en avstängningsventil med lätt åtkomlig manöveranordning. Apparaten ska också ha en fuktsensor på det vattentäta underlaget. Fuktsensorn ska vara kopplad till en läckagebrytare eller vattenfelsbrytare.


4.3 Vatteninstallationer i kök Syftet är att minimera antal fogar på tappvatten- ledningar i kök. Kraven under 4.3 Vatteninstallationer i kök förutsätter att det finns ett vattentätt  underlag under blandare i eller under diskbänksskåp och vatten anslutna apparater. I Byggtekniska förut- sättningar finns beskrivning av hur diskbänksskåp, diskmaskin och andra vattenanslutna apparater kan anordnas med vattentätt underlag.


I kök ska det endast finnas installationer som är avsedda att betjäna köket. Tappvattenledningar till kök från prefabrice- rad konstruktion, annan verifierad konstruktion eller annat utrymme, ska utföras utan fogar fram till diskbänksskåp eller vattenansluten apparat.


Anslutningar av armatur, T-rör eller fördelarrör för blandare eller apparat ska placeras i diskbänksskåp. Anslutningsrör till diskmaskin eller annan vattenansluten apparat ska utföras utan fogar.


Läckageindikering från en prefabricerad konstruktion eller annan verifierad konstruktion med rör som enbart betjänar kök ska mynna ut på ett vattentätt golv alternativt på ett vattentätt underlag i eller under diskbänksskåp.


Anslutningsrör för vatten ska vara provat och godkänt för avsedd användning. Avsättning till köksapparat ska vara anpassad för anslutningsrör, exempelvis för tätning mot en plan packning.


Köksblandare med ■ anslutningsrör av kopparrör ska klamras både över och under kopplingarna till blandaren, se bild 4.3a. ■ mjukt anslutningsrör av till exempel PEX ska klamras under kopplingarna till blandaren, se bild 4.3b. ■ anslutning från en väggdosa eller kopplingsbricka där röret är fixerat kan anslutas till blandarens anslutningsrör utan klammer, se bild 4.3c.


För att minska risken för skållning och att vatten rinner ut på golvet ska svängradien för en köksblandares pip vara begränsad så att vatten från köksblandaren ska rinna ut genom avloppet i diskbänksinsatsens lådor.


Undantag för anslutning av vattenutkastare i kök Vattenutkastare får anslutas i diskbänksskåp alternativt i ett särskilt installationsskåp som monteras frostfritt. Skåpet ska ha vattentät botten, vattentäta rörgenomföringar och en läc kageindikering till diskbänksskåpet eller till utrymme med vattentätt golv. Läckageindikering kan utföras med ett eget rör med en innerdiameter på minst 20 mm eller via skydds röret till mediaröret.


Installationsskåpets underkant ska vara högre placerad än läckageindikeringens utlopp. Installationen ska anordnas så att kondensvatten inte orsakar skada.


4.3.1  Vattenavstängning för apparater i kök Vattenanslutning till diskmaskin ska ha en manuell eller elektronisk avstängningsventil med en manöveranordning som är synligt placerad ovan bänk och lätt åtkomlig. Andra vattenanslutna apparater, till exempel kaffebryggare eller ismaskin, ska ha en avstängningsventil med lätt åtkomlig manöveranordning.


4.4 Spillvatteninstallationer 4.4.1  Montering av spillvattenledning


En spillvattenledning ska förläggas med fall i hela ledningens längd.


Spillvattenledningar ska monteras med hänsyn till de rörelser som kan förväntas under byggtiden och under drift. Fäst- anordningar för ledningar ska vara monterade och placerade enligt leverantörens monteringsanvisning. En fästanordning ska placeras högst 200 mm från golvbrunn.


På ledningar som ska gjutas in placeras fästanordningar enligt leverantörens monteringsanvisning alternativt vid samtliga grenrör, muffar, böjar, avsättningar och på raksträckor i tillräcklig omfattning för att förhindra att ledningens läge ändras.


Spillvattenledningar under pålad platta ska ha fästanordningar som är utformade så att ledningen inte ändrar läge om rörelser i marken uppstår.


En liggande spillvattenledning ska utformas så att back- strömning från WC försvåras.


Spillvattenledning med avlopp från WC kan utformas så att ledning går direkt till stående stam. övriga spillvatten- ledningar ansluts nedströms med grenrör ≤ 45°.


Dimensionsförminskning i spillvattenledning innan anslutning av WC-stol utförs enligt bild 4.4.1c.


4.4.2  Riktningsändring på spillvattenledning a. Stående samlingsledning (S) ska anslutas till liggande samlingsledning (L) med grenrör med vinkeln α≤ 45°. Se bild 4.4.2.a.


b. Stående samlingsledning (S) som övergår i liggande samlingsledning (L) ska utföras med två böjar med vardera vinkeln högst ≤ 45° eller med en så kallad långböj med max 90°. Se bild 4.4.2.b.


c. Liggande samlingsledning (L) som övergår till  stående samlingsledning (S) ska utföras med två böjar med vardera vinkeln högst ≤ 45° eller med en så kallad långböj med max 90°. Se bild 4.4.2.c.


d. Stående anslutningsledning (S) som övergår till liggande anslutningsledning (L) kan utföras med vinkel ≤ 90°. Se bild 4.4.2.d.


e. Liggande ledning (L) ska anslutas till stående ledning (S) med grenrör med vinkel ≤ 90°. Se bild 4.4.2.e.


f.  Liggande ledningar (L) som ska anslutas från motsatt håll till samma stående ledning (S) med dubbelgrenrör ska anslutas med vinkel ≤ 70°. Se bild 4.4.2.f.


g.  Liggande ledning (L) ska anslutas till liggande ledning med grenrör med vinkel ≤ 45°. Se bild 4.4.2.g.


h.  Riktningsförändring på liggande ledning (L) ska utföras med en eller flera böjar med största vinkel ≤ 45°. Se bild. 4.4.2.h.


i.  Spillvattenledning från WC-stol ska anslutas till liggande samlingsledning (L) med grenrör ≤ 45°. Se bild 4.4.2.i.


4.4.3  Rensanordningar på spillvattenledningar Rensanordning på liggande samlingsledning ska utföras med rensbrunn.


Rensanordning på stående spillvattenledning ska monteras med underkant lägst 400 mm över golv.


4.4.4  Luftning av spillvatteninstallation En spillvatteninstallation ska utföras med minst en luft- ning genom yttertak. Sidodragning av luftningsledning ska förläggas med fall i hela ledningens längd.


4.4.5  Golvbrunn Golvbrunn ska finnas i utrymmen ■ med badkar, duschplats eller duschkabin ■ med tvättmaskin (se undantag för installation i kök) ■ med anslutna avloppsenheter som saknar bräddavlopp ■ med varmvattenberedare, värmepump, värmepanna eller liknande ■ med utrustning som ska kunna tappas ur ■ avsedda att rengöras med spolning om utrymmet är uppvärmt.


En förhöjningsring ska vara typgodkänd för användning tillsammans med den aktuella golvbrunnen.


Placering Golvbrunn ska placeras så att den går att rengöra och så att ett demonterbart vattenlås kan lyftas ur.


Golvbrunn i golv med tätskikt ska vara monterad så att minsta avstånd mellan  golvbrunnens yttre fläns och väggens tätskikt, spillvattenrör eller rörgenomföringshylsa är 200 mm.


På golv med plastmatta ska avstånd mellan golvbrunn och spillvattenrör eller rörgenomföringshylsa vara minst 500  mm.


Avstånd mellan golv brunnens yttre fläns och andra rörgenomföringar än spillvattenrör eller rörgenomförings- hylsa ska samordnas med tätskikts entreprenören.


Montering Golvbrunn ska vara monterad och fixerad i bjälklag med de fästanordningar som anges i tillverkarens monterings- anvisning eller med fästanordningar som är provade och godkända för detta.


Golvbrunn ska vara monterad i våg och i rätt nivå mot anslutande tätskikt med en tolerans vågrätt på +/- 2 mm mätt från brunnens centrum till flänsens ytterkant.


Golvbrunn eller eventuell förhöjningsring ska vara försedd med skyddslock under byggtiden.


4.4.6  Utbyte av golvbrunn Golvbrunn tillverkad före 1990 samt golvbrunn som är skadad eller felaktigt monterad i bjälklaget ska bytas ut vid renovering.


\"4.4.7  Väggnära golvbrunn Väggnära golvbrunn ska vara provad och godkänd tillsam- mans med det tätskikt som ska användas enligt \"Bransch- godkännande för golvbrunnar avsedda för väggnära placering i kombination med tätskikts system\".\"


4.4.8  Spillvattenanslutning från diskmaskin, tvättmaskin eller annan apparat


Avloppsslangen ska vara förlagd och klamrad enligt leveran- törens monterings anvisning.


Avloppslang från diskmaskin, tvättmaskin eller annan vatten- ansluten apparat i kök ska utföras utan fogar mellan apparat och avsättning på spillvatteninstallationen.


4.4.9  Spilledning från säkerhetsventil Utloppsledning från en säkerhetsventil ska dras till en avlopps enhet.


4.5 Värmeinstallationer Branschreglerna ställer krav på placering av fördelarrör. Det finns inga krav på placering av fogar.


Fördelarrör med utrustning Fördelarrör för värme försett med utrustning som till exem- pel luftningar, ventiler med ställdon eller pump ska placeras: ■ ovan inklädnad i tak.


eller ■ i en prefabricerad konstruktion till exempel ett fördelarskåp. Utrustningen ska vara utbytbar och möjlig att manövrera.


Fördelarrör med utrustning ovan inklädnad i tak, till exempel ovan demonterbart undertak, i dränerat fördelarskåp i tak eller ovan en dränerad taklucka, ska placeras så att ett eventu- ellt läckage mynnar i ett rum där man normalt vistas och där ett eventuellt läckage enkelt kan upptäckas. Fördelarrör får inte placeras i sovrumstak.


Prefabricerad konstruktion En prefabricerad konstruktion, till exempel fördelarskåp, ska ha en vattentät botten med tät anslutning till skåpets eller konstruktionens sidor 50 mm upp. Rörgenomföringar genom botten ska vara vattentäta. Eventuellt utläckande vatten ska ledas ut på konstruktionens botten. Konstruktionen ska vara utformad så att rörgenomföringar kan fixeras vinkelrät mot botten. Botten placeras minst 500 mm över bjälklagets över- kant om konstruktionens utformning inte möjliggör vinkelrät fixering av rören vid  lägre montering.


Serviceöppning En prefabricerad konstruktion till exempel fördelarskåp ska ha en lätt åtkomlig serviceöppning som gör det möjligt att reparera eller komma åt ventiler eller annan utrustning för manövrering och service.


Serviceöppning ska inte placeras i plats för bad eller dusch .


I rum med tätskikt på vägg ska en prefabricerad konstruktion till exempel ett fördelarskåp som ansluts mot väggens tätskikt ha en anslutning som är provad och godkänd enligt bransch- standard, se 7.2.3 .


I rum med tätskikt på vägg ska en prefabricerad konstruk- tion, till exempel ett fördelarskåp, som inte är ansluten mot väggens tätskikt, ha en serviceöppning med vattentät lucka och ram. Ramen ska vara ansluten till väggens tätskikt och anslutningen ska vara provad och godkänd enligt bransch- standard, se 7.2.3 .


Läckageindikering En prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelarskåp, ska ha läckageindikering från botten.


Ledning för läckageindikering ska förläggas med fall i hela dess längd och mynna i rum där man normalt vistas och ett eventuellt läckage enkelt kan upptäckas. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Om läckageindikeringen mynnar i rum med tätskikt ska utloppet från en sådan ledning inte placeras närmare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


En läckageindikering får inte placeras i plats för bad  eller dusch . En prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelar- skåp samt ledning för läckageindikering ska vara rengjorda så att eventuellt utläckande vatten inte hindras från att rinna ut.


4.5.1  Frysskadesäker förläggning av värmeinstallationer Ledningar får inte monteras i ouppvärmda utrymmen, till exempel krypgrund eller vind eller i byggnadens isolering i golv, i ytterväggar eller i vindsbjälklag.


Ledningar kan förläggas i särskilt frostfritt installationsut- rymme på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms eller i frostfritt utrymme i isolering under grundplatta på mark.


Fördelarskåp eller prefabricerad konstruktion ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms.


4.6 Rörgenomföringar i byggnadsdelar med tätskikt Kraven för rörgenomföringar i en byggnadsdel med tätskikt är utformade med hänsyn till att tätskikts- entreprenören ska kunna göra ett fackmässigt arbete enligt Byggkeramikrådets branschregler för våtrum, Golv branschens Våtrumskontrolls branschregler Säkra Våtrum eller branschregler Måleri branschens våtrumskontroll.


I plats för bad eller dusch gäller särskilda krav. Plats för bad eller dusch är golv under och väggar upp till 2,0 m över färdigt golv bakom badkar eller duschplats.


Hål för rörgenomföring i en byggnadsdel ska vara utfört med högst 2 mm mellan byggnadsdel och rör, skyddsrör, rörgenomföringshylsa eller annan genomföringsdetalj för att tätskikt ska kunna monteras.


Rör, skyddsrör, rörgenomföringshylsa eller annan genom- föringsdetalj ska vara monterad innan tätskiktet monteras och vara fixerade vinkelrätt mot underlaget så att rörelse inte kan uppstå mellan dem och tätskikt. Kopplingar får inte vara monterade när tätskiktet ska monteras.


Skyddsrör, genomföringsdetalj eller plasthölje på rör kapas 6–9 mm utanför färdig vägg.


4.6.1  Rörgenomföring i golv med tätskikt I bad- eller duschrum och tvättstuga ska inga rörgenom- föringar finnas i golv förutom spillvattenrör och golvbrunn. I plats för bad eller dusch får det endast finnas golvbrunn.


Utförande av rörgenomföring för spillvatten Vid rörgenomföring i golv ska avståndet mellan tätskiktet på intilliggande vägg och spillvattenrör vara minst 60 mm. Avstånd mellan spillvattenavsättning och golvbrunns yttre fläns ska vara minst 200 mm. På golv med plastmatta ska avstånd mellan golvbrunnens yttre fläns och spillvatten- avsättning vara minst 500 mm.


På en spillvattenavsättning ska avståndet mellan underlag för golvets tätskikt och spillvattenrörets överkant inte vara mindre än 40 mm vid montering av tätskiktet. Spillvattenrör eller anslutningsstos för WC-stol ska ha slät yta och vara anpassad för tätning mot golvets tätskikt.


→ Se bild 4.6.1a Mått i mm för spillvattenrör och golvbrunn i tvättstuga med klinker.


→ Se bild 4.6.1b Mått i mm för spillvattenrör och golvbrunn i tvättstuga med plastmatta.


När yt- och tätskikt är monterat får spillvattenrör kapas ner men inte under nivå för tätskiktets uppvik på spillvattenröret.


Avsättningar för spillvatten ska vara täckta med skyddslock under byggtiden.


Tätning mellan medierör eller skyddsrör ska utföras enligt rörleverantörens monteringsanvisning.


Undantag för rörgenomföring i golv i bad- eller duschrum eller i tvättstuga


I bad- eller duschrum, tvättstuga med vattenvärmare, värmepump eller vattenmätare ska  rörgenomföringar till eller från sådana apparater utföras med rörgenomförings hylsa.


Rörgenomföringshylsa får inte placeras i plats för bad eller dusch.


Undantag för rörgenomföring i golv i apparatrum eller undercentral


Rörgenomföringar för tappvattenservis eller anslutningar till apparater ska utföras med rörgenomföringshylsa.


Utförande av rörgenomföringar i golv med tätskikt Vid rörgenomföring i golv ska avståndet mellan tätskiktet på intilliggande vägg och rör eller rörgenomföringshylsa vara minst 60 mm. Avstånd mellan rörgenomföringshylsa och spillvattenrör eller två rörgenomföringshylsor ska vara minst 100 mm. Avstånd mellan rörgenomföringshylsa och golvbrunns yttre fläns ska vara minst 200 mm. På golv med plastmatta ska avstånd mellan golvbrunnens yttre fläns och rörgenomföringshylsa vara minst 500 mm.


Avståndet mellan underlag för golvets tätskikt och en rör- genomföringshylsas överkant ska inte vara mindre än 40 mm vid montering av tätskiktet. Rör eller rörgenomföringshylsa ska ha slät yta och vara anpassad för tätning mot golvets tätskikt. Tätning mellan medierör eller skyddsrör och rörgenomföringshylsa ska utföras enligt rörleverantörens monteringsanvisning.


Placering av kulvertrör och tätskiktsanslutning mot kulvert- rör ska samordnas med tätskiktsentreprenören.


Undantag för rörgenomföring i golv i WC-rum Avstånd mellan genomföringar i golv för tappvatten- eller värmerör med diameter mindre eller lika med 32 mm ska vara minst 60 mm mellan centrum av rören. För rör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan rör eller rör- genomföringshylsor vara minst 60 mm. Rörgenomföring ska ha slät yta för anslutning av tätskikt.


4.6.2  Rörgenomföring i vägg med tätskikt Rör eller skyddsrör ska sticka ut cirka 60 mm från väggskiva eller motsvarande innan tätskikt monteras. Hänsyn ska tas till röranslutning av apparat som kräver längre utstick.


I plats för bad eller dusch ska inga rörgenomföringar eller serviceöppningar finnas förutom direkt anslutning av kar- eller duschblandare och duschanordning.


Utförande av rörgenomföring Vid rörgenomföring i vägg ska avståndet mellan tätskiktet på intilliggande golv eller vägg och rör eller skyddsrör vara minst 60 mm och minst 100 mm från tak.


Avstånd mellan rörgenomföringar i vägg för tappvatten- eller värmerör med diameter mindre eller lika med 32 mm ska vara minst 60 mm mellan centrum av rören. För rör eller skyddsrör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan  rör vara minst 60 mm.


Undantag för rörgenomföringar och inbyggnadsarmatur I plats för bad eller dusch får rörgenomföringar göras med av- sättning med kopplingsbricka för slanganslutning till dusch- kabin eller till blandare på badkarskant.


4.7 Infästning av produkter i bad- och duschrum Syftet är att möjliggöra täta och hållbara infästningar. Väggens och golvets konstruktion samt uppbyggnad avgör var och hur man kan göra infästningar.


Kraven gäller till exempel för infästning av WC-stol, tvättställ, fixtur för sanitetsporslin, blandare, dusch- anordning, duschväggar, stödhandtag och andra produkter.


4.7.1  Skruvinfästningar i vägg Infästning av produkter kan kräva förstärkning av vägg.


Skruvinfästningar ska göras i betong eller annan massiv konstruktion, träreglar, träkortlingar eller i konstruktion som är provad och godkänd för infästning, till exempel en skiv- konstruktion. → Se exempel på konstruktion på www.säkervatten.se.


Skruvinfästning av fixtur för WC-stol med inbyggd spol- cistern placerad i utrymme med tätskikt på golv ska endast göras i vägg.


4.7.2  Skruvinfästning i golv Golvet under WC-stol eller annan golvmonterad apparat ska tillåta ett borr- och skruvdjup på 60 mm. Rör och elledningar kan förläggas under monteringsytan under förutsättning att förläggningsdjupet är större än 60 mm. → Se bild 4.7.2 Skruvinfästning i golv.


4.7.3  Tätning av skruvinfästningar Infästningar ska tätas mot väggens, respektive golvets tätskikt.


Tätningsmassa ska fästa mot underlaget, vara vattenbeständig, mögelresistent och åldringsbeständig.


4.7.4  Infästning av produkter med lim Infästning med lim ska utföras med material och metoder enligt monteringsanvisning från leverantören av produkten.