På ny lättbetong ska en remsa i bredd 300 mm i kvalitet minst YEP 3500 eller motsva- rande helsvetsas i samtliga randzoner (på takkanten). Denna randtätning ska utföras oberoende av om tätskiktet ska mekaniskt infästas eller klistras. Tätning ska utföras under fotplåt och under träreglar.


Vid renovering/omläggning ska befintligt tätskikt justeras (veck och blåsor) - gäller även uppdragningar på vägg/krön/sarg.


Om tätskiktet riskerar att skadas av påfrestningar under byggtiden (till exempel per- sontrafik, materialförvaring och liknande) ska tätskiktet skyddas. Exempel på lämpliga skydd är skyddsmattor av gummi och/eller skivor av plywood.


Underlag ska vara rent och fritt från vatten, is och snö vid montering av tätskikt. Vid klist- ring/svetsning av tätskikt ska underlaget vara torrt.


Underlag av betong ska vara yttorr och förbehandlad med asfaltprimer vid svetsning av tätskikt.


Defekter i byggpapp, till exempel veck och blåsor, ska justeras innan tätskiktet monteras.


5.2 Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar etc. Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, etc. ska utföras minst 300 mm och fästas in mekaniskt i ovankant med centrumavstånd max 150 mm (pappspik) alt. 300 mm (skruv + bricka). Kappor ska svetsas mot vertikal.


Sarg ska vara av material som tål uppvärmning och medger mekanisk infästning. Kappor kan monteras liggande eller stående. Se figur nedan.


Hörnförstärkningar ska alltid användas. Uppdragningar ska alltid kompletteras med avtäckningar, till exempel av plåt enligt AMA Hus JT.3511 resp. JT.352. Plåtbeslaget ska överlappa tätskiktsuppdragningen med minst 150 mm.


Synligt tätskikt på vertikala ytor (väggar, sarg och krön) ska vara max 500 mm. Se AMA Hus JSE 151-1.


Plåtbeslaget ska avslutas minst 50 mm och max 500 mm från takytan. Se AMA Hus JT-.351/1.


Omläggning av tak med befintligt tätskikt av takduk Vid omläggning av tak med tätskikt av takduk (PVC, EPDM, ECB, etc) bör alltid 20 mm takboard av mineralull läggas mellan nytt och befintligt tätskikt. Minsta krav vid omläggning av tak med tätskikt av PVC-takduk är migreringsspärr av mineralfiberfilt med en minsta vikt av 120 g/m2. Migreringsspärr ska läggas med minst 100 mm överlapp.


Befintlig takduk ska slitsas/skäras upp för att frigöra spänningar samt skäras bort helt från vertikala ytor (uppdragningar).


5.3    Anslutning av tätskikt mot fläns Tätskikt får inte klistras/svetsas mot fläns av plast.


Tätskikt får inte klistras/svetsas mot fläns av plåt, undantaget fotplåt, fläns till takbrunnar/ bräddavlopp och avloppsluftare vid taklutning >14 grader (se rörgenomföring).


5.4    Anslutning av tätskikt mot fotplåt Anslutning av tätskikt mot fotplåt görs med längsgående remsa i bredd max 500 mm. Det kan även accepteras att våderna dras ända ner mot fotplåten. Tätskikt inklusive asfaltutflyt ska dras ända fram till fotplåtens nedknäckning. Tätskikt ska svetsas mot hela fotplåten och underliggande remsa. Remsa under fotplåt ska vara i kvalitet YEP 2500 eller YEP 3500 enligt tabell och i bredd ca 300 mm (remsan ska nå minst 150 mm ovan fotplåtens övre kant).


5.5  Rörgenomföringar Vid anslutning mot runda takgenomföringar (avloppsluftare, stativben etc.) ska takstosar av EPDM användas.


Intäckningskrage i kvalitet minst YEP 3500 ska alltid användas under takstos. Intäck- ningskragen ska nå minst 50 mm utanför takstosens yttre kant. Takstos ska förses med rostfri slangklämma.


Tätskikt ska svetsas mot hela gummistosens fläns samt mot underliggande intäcknings- krage. Delbara takstosar får inte användas.


även lösningar med upp- och nervänd takbrunn är godkänd. Monteras enligt princip för takbrunn (perforerad fläns med underliggande intäckningskrage av minst YEP 3500).


På tak med lutning >14 grader godkänns plåtstos på avloppsluftare max diameter 110 mm. Kvalitet på plåtstosen ska vara lika som för fotplåten.


Renovering:  Vid renovering/omläggning ska gamla falsade plåtstosar rivas bort och ny takstos monteras (röret måste vara slätt för att uppnå god täthet mot takstos).


5.6  Genomföringar för kablar, rör och liknande I de fall flera kablar eller rör dras genom tätskiktet ska genomföringarna utföras enligt de principer som framgår av figur RA JSE.172/1 (alternativ 1). Genomföring för enstaka kablar kan anordnas med rör med svanhals, höjd minst 300 mm (alternativ 2). Fläns ska vara perforerad med underliggande intäckningskrage av minst YEP 3500 (lika princip för takbrunnar).


5.7  Nock Nock ska täckas med en minst 300 mm bred helklistrad remsa vid taklutning över 1:16. Vid taklutning mindre eller lika med 1:16 (3,6°) kan nockkappa utgå. Tätskiktsmattan ska skarvas minst 500 mm från nocklinjen.


5.8  Ränndalar Ränndal ska utföras med ränndalsvåd (med frilagda kanter på båda långsidor) i bredd 1,0 m.


Tvärskarvar i ränndal ska förstärkas med 330 mm bred remsa av minst YEP 3500 under hela tvärskarven. Alternativt ska överlapp i ränndalsvådens tvärskarvar vara 300 mm (helsvetsad). Detta gäller endast tätskiktsmattor (se respektive leverantörs anvis- ningar för bitumendukar). För utförande av ränndal mot vägg/krön – se figur sid 37.


5.9  Takbrunnar och bräddavlopp Under rostfri perforerad fläns ska en intäcknings- krage av kvalitet minst YEP 3500 monteras. Tät- skiktet ska svetsas mot hela takbrunnsflänsen och den underliggande intäckningskragen.


Takbrunn ska förankras mekaniskt i underlaget med 4 infästningar (en i varje hörn).


5.10  Infästningar för taksäkerhet Vid montering av taksäkerhetsanordningar (förankringsögla, nock-/takfotsräcke, gång- brygga, snörasskydd, takstege etc. finns 2 godkända lösningar: • Alternativ med gummistos på rörgenomföring (utförs enligt 5.5). • Alternativ med infästningsplatta, under eller ovanpå tätskiktet, enligt nedan.


OBS! Utförande med bult som går igenom både underlag och tätskikt (så kallad genom- gående bult/vippbult/snabbfäste) är inte godkänt.


Utformning av infästningsplattor till taksäkerhet Infästningsplatta kan vara både fyrkantig och rektangulär


Vid mekanisk infästning av infästningsplattor ska dessa ha hål för mekanisk infästning samt vara perforerad enligt nedan


Infästningsplatta ska vara i storlek så att inklistring av tätskikt kan göras minst 150 mm (mellan genomgående bult och kant – se fig)


Infästningsplatta ska vara perforerad på 80-100 av de 150 mm enligt någon av nedan alternativ:


Tätskiktet helsvetsas mot infästningsplatta och tätskiktsmatta. Storlek på tätskiktsbit över infästningsplatta ska vara enligt anvis- ning från leverantör av aktuell infästnings- platta.Tätskiktsbiten ska dock nå minst 150 mm utanför plattan på alla sidor.


5.11  Infästning av solpaneler Krav på vindlastberäkningar och utformning av infästningsplattor redovisas i kap 3.7. Då tätskiktet är mekaniskt infäst i takkonstruktionen är huvudprincipen att infästningsplattor ska fästas in i mekaniskt i takkonstruktionen enligt vindlastberäkning/infästningsplan.


På större tak med lägre vindlaster i inre mittzon och taklutning <5° kan infästningsplattorna klistras/svetsas in i tätskiktet utan att fästas in mekaniskt om vindlastberäkningen medger detta (OBS ej över 200N/infästningspunkt).


I hörn-, rand- och mittzon ska infästningsplattor alltid fästas in mekaniskt. På kompakttak (där tätskikt och takisolering är helklistrat i varmasfalt) ska infästnings-  plattorna klistras/svetsas in i tätskiktet (utan mekanisk infästning).


Under infästningsplatta ska alltid intäckningskrage av minst YEP 3500 monteras – oavsett om infästningsplattan monteras i taktäckning eller på färdigt tätskikt. Intäckningskragen ska nå minst 50 mm utanför infästningsplattan.


5.12  Infästning av skyltar och räcken Vid montering av skyltar och räcken etc. finns 2 godkända lösningar: • Alternativ med gummistos på rörgenomföring (utförs enligt 5.5). • Alternativ med perforerad infästningsplatta.


OBS! Utförande med bult som går igenom både underlag och tätskikt (så kallad genomgående bult/vippbult/snabbfäste) är inte godkänt.


Vid montering av räcke i sarg/krön ska infästning göras minst 300 mm över takyta eller ev. överbyggnad om sådan finns.


5.13  Rörelsefogar I de fall rörelsefogar förekommer i underlaget ska tätskiktet friläggas över fog. Vid rörelsefogar mindre än 15 mm vinkelrätt mot fogen (se fig). Vid rörelsefog större än 15 mm erfordras särskild projektering.


5.14  åskledarfästen Fästen för åskledare ska monteras med en bit tätskiktsmatta av samma kvalitet som övrig taktäckning.


5.15  Fotränna Ståndränna/fotränna av cellplast ska vara klädd med byggpapp YAM 2000.


Ståndränna/fotränna ska monteras ovanpå färdig taktäckning och täckas in med samma tätskiktstyp som taktäckningen.


6.1  Krav på fästdon och leverantör Allmänt Vid mekanisk infästning av isolering mer än eller lika med 50 mm ska en teleskophylsa användas som ger en minsta teleskopverkan av 20 mm.


Vid mekanisk infästning av isoleringar under 50 mm ska infästningen ha en teleskopver- kan på minst 6 mm.


Regler för dimensionering av mekaniskt infästa tätskiktssystem enligt EUROKOD SS- EN-1991-1-4.


Krav på metalliska fästdon inklusive brickor Metalliska fästdon och brickor ska minst uppfylla produktkrav enligt följande:


1. ETA enligt guideline EAD 030351, med karakteristiska värden redovisade för olika fästdon och underlag.


2. CE märkning med tillhörande prestandadeklaration skall finnas för samtliga komponenter.


3. Gällande korrosionsmotstånd ska metalliska fästdon och brickor uppfylla kraven om minst 15 kesternichcykler (2L SO2) enligt provningsstandard EAD 030351.


4. Brickor för infästning av tätskikt skall vara provade i kombination med aktuell tätskiktsmatta enligt SS EN 16002:2010


Krav på fästdon tillverkade av polymerer Fästdon tillverkade av polymerer ska minst uppfylla kraven enligt följande: 1. ETA enligt guideline EAD 030351.


3. Fästdonen ska ha genomgått åldringstest samt slagtest och blivit godkända enligt EAD 030351.


4. Takhylsor av polymer skall vara provade i kombination med aktuell tätskiktsmatta enligt SS EN 16002:2010


Krav på leverantör av fästdon Leverantörer av fästdon ska löpande verifiera att de uppfyller följande krav: 1. Leverantören ska styrka att kvalitetskraven enligt ovan uppfylls.


3. Leverantören ska ha en produktansvarsförsäkring som täcker skador om minst 25 000 000 kr/år.


4. Om leverantören utför vindlastberäkning måste leverantören ha ett fullgott försäkringsskydd för ändamålet.


6.2  Vindlastdimensionering Vindlastprovning skall utföras enligt SS-EN 16002:2010 för att bestämma dimensioneran- de värde mellan med bricka/takhylsa och tätskikt. Godkänt provningsorgan är ett ackre- diterat institut. Dimensionerande värden mellan Bricka/takhylsa och tätskikt skall godkän- nas av både tätskiktsleverantör och infästningsleverantör.


\"Vindlastberäkningar ska utföras enligt SS-EN-1991-1-4 med tillhörande branschtolkning \"Dimensionering av mekaniskt infästa tätskiktssystem\". Den som utför vindlastberäkning ansvarar för att korrekt dimensionerande värden används samt har kompetens och rätt försäkringsskydd för detta. Dokumentationskrav av utförda vindlastberäkningar föreligger under 10 år.\"


Glöm inte att det alltid är den svagaste länken i förbandet mellan bricka/hylsa och tätskikt alternativt fästdon i underlag som är dimensionerande. Detta skall vara dokumenterat.


Uppgifter som ligger till grund för beräkning av infästningsplan svarar takentreprenören för.


Vindlastberäkning med infästningsplan ska alltid upp- rättas när tätskikten infästes mekaniskt. För mindre objekt (enplansvillor och garagetak) upp till 300 m 2  med en höjd från mark på max 4 m där man inte vill göra en egen vindlastberäkning har Tätskiktsgarantier framtagit en vindlastberäkning med infästningsplan som får användas. Se bilaga 2. Detta gäller inte lätt- betongtak.


AB Tätskiktsgarantier i Norden förbehåller sig rätten att göra kontroll av vindlastberäkningar genom stickprov.


Verkliga och tillåtna värden vid utdragsprovning. Avser brottvärden i N/infästning.


6.3  Mekanisk infästning i lättbetong Lättbetongtillverkare, fästdonsleverantörerna, tätskiktsleverantörerna samt AB Tätskikts- garantier i Norden har överenskommit om följande rekommendationer för mekanisk infästning av tätskiktsmatta.


På ny lättbetong ska en remsa b= 300 mm i kvalitet minst YEP 3500 eller motsvarande helsvetsas i samtliga randzoner (på takkanten). Denna randtätning ska utföras oberoende av om tätskiktet ska mekaniskt infästas eller klistras. Tätning ska utföras under fotplåt och under träreglar. Detta gäller inte när väggen bryter igenom taket. Fukt och damm ska avlägsnas före applicering.


Det yttersta lättbetong elementet vid samtliga takkanter ska utföras i lägst kvalitet 450.


Lägg märke till att skruv i kvalitet 400 och 450 inte är tillåten. Undantag gäller för montage av fotplåt och träregel i takkant, där infästning utförs med lättbetongskruv enligt AMA Hus. Minsta förankringsdjup i lättbetong är 75 mm för samtliga fästdon.


Vid omtäckning på gammal lättbetong måste provdragning ske för att fastställa statusen på lättbetongen.


För att få skruva krävs att utdragsvärdet (medelvärdet av 8 prov) överstiger 2000 N. Provdragning ska utföras jämnt fördelat över takytan. Provutrustning måste vara kontrol- lerad (kalibrerad). Det har visat sig att stora skillnader kan förekomma på ny och gammal utrustning.


Infästningsplan ska alltid upprättas och insändas till AB Tätskiktsgarantier i Norden.


6.4  Mekanisk infästning i betongelement I samråd med betongelementtillverkare, fästdonsleverantörerna, tätskiktsleverantörerna samt AB Tätskiktsgarantier i Norden har överenskommits om följande rekommendationer för mekanisk infästning av tätskiktsmatta i betongelement.


Vid vindlastberäkning utgår man från den svagaste länken i kedjan, det vill säga antingen infästningen i underlaget eller tätskiktets lastupptagningsförmåga. Normalt är infästningen i betongunderlaget (plasthylsan inräknad) starkare än infästningen i tätskiktet. Aktuella värden fås ur respektive leverantörs tekniska data.


Vid renovering av gamla tak ska typ av element samt tjockleksprofil kartläggas.


Provborrning kan bli aktuell för att dels undersöka risken för genomslag dels fastställa verklig utdragskraft.


För element av icke standardutförande ska risk för genomslag och utdragsvärden fastställas via provning.


Hålelement HD/F Borrdjupet ska vara 23 alternativt 32 mm. OBS! Borren ska vara försedd med borrstopp.


TT/F-kassetter På TT/F-takplattor med minsta tjocklek större än 40 mm gäller fri infästning enligt vindlast- plan, det vill säga var som helst på plattan.


Vid elementets kanter ska infästning placeras min. 50 mm in på elementet (gäller såväl kort- som långsida).


STT/F-kassetter På STT/F-takplattor sker den mekaniska infästningen i elementkant (min. 50 mm in från kanten), i stödben och i längsgående mittförstärkningsbalk. Minsta infästningsavstånd = 600 mm.


Om vindlastberäkningen visar på ett mindre infästningsavstånd än 600 mm ska tätskikts- våden delas på mitten alternativt mittlinjeinfästning.


7  Yttertak med överbyggnad 7.1  Allmänt Tätskikt med överbyggnad av moss-sedum, singel, solpaneler och trätrall omfattas av regelverket för exponerade tätskikt med följande tillägg.


OBS! Beakta resultat från separat lastutredning avseende laster från tillkommande installationer som ställs/läggs på tätskiktet (solpaneler, aggregat, trätrall på terrasser och dylikt) vid val av bärande isolering på låglutande tak. Jämför anvisningar i DIN 4108-10. (RA Hus IBG.2)


Tätskikt som förses med överbyggnad ska vattenprovas enligt metod i AMA HUS YHB.2132 (se 7.5). Undantag endast genom skriftligt intyg från Tätskiktsgarantier. För branta tak (lutning >14 grader) och utvändig avvattning (fotplåt och hängränna) behövs inte dispens för att ersätta vattenprovning med okulärbesiktning. Istället för protokoll från vattenprovning bifogas i dessa fall protokoll från okulärbesiktning vid beställning av an-  svarsutfästelse.


Exponering av tätskikt innan överbyggnad påförs - se respektive tätskiktsleverantörs anvisningar för max exponeringstid för respektive produkt.


Yttertak med överbyggnad Det ska alltid framgå av ansvarsutfästelsen om taket (eller del av tak) har någon form av överbyggnad (t ex sedum, trätrall eller solpaneler). Eftermontering av överbyggnad  (efter att ansvarsutfästelsen är utställd)


Ansvarsutfästelse respektive Materialgarantin upphör att gälla om taket under Ansvars- utfästelsens respektive Materialgarantins giltighetstid förses med överbyggnad (t ex sedum, trätrall eller solpaneler).


För tak som förses med solpaneler eller sedum inom 2 år efter slutbesiktning (färdigstäl- lande om slutbesiktning av entreprenad inte utförs) är det möjligt att komplettera befintlig garanti så att den fortsätter att gälla. Kontakta Tätskiktsgarantier för villkor och utförande.


Krav på utförande: Vid mekanisk infästning av tätskikt ska vindlastberäkning utföras och infästningsplan upprättas enligt Eurokod SS-EN-1991-1-4. Infästningsplan ska bifogas beställning av ansvarsutfästelse. Tätskikt får inte läggas löst under sedum.


Singel ska vara vattentvättad natursingel med fraktion 16-32 mm. Singellagrets tjocklek ska bestämmas med hänsyn till vindlaster.


Där överbyggnad utgörs av sedum ska leverantören av vegetationsskiktet avgöra beho- vet av rotskydd.


Insticksbrunnar får inte användas. Vid renovering/omläggning ska takbrunnar bytas ut.


Dimension på takbrunnar och bräddavlopp ska vara minst Ø 110 mm för att minska risk för att löv och skräp sätter igen systemet.


Fullflödessystem (UV-system) får inte användas. Läs förklaring under 4.2.1.1 Dispens lämnas endast efter skriftligt godkännande av Tätskiktsgarantier.


Vid 1-lagstäckning med skifferbe- lagd produkt (TKY-A) ska samtliga tvärskarvar remsas med en remsa i bredd minst 300 mm (se bild).


Uppdragning av tätskikt mot vägg, krön, sarg etc. Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar etc. ska utföras minst 300 mm över färdig överbyggnad och fästas in meka- niskt i ovankant cirka cc 150 mm. Vid synligt tätskikt ska övre kappa utföras med SEP 5500.


Underliggande remsa av YEP 3500 (bredd ca 300 mm) ska alltid mon- teras i hålkäl. Metod där tätskikts- mattan viks upp 50-100 mm på vertikal yta får inte användas. Se princip A kap 6.


Fotplåt ska vara rostfri perforerad. Se AMA Hus JT-.721 Kantavslut vid överbyggnad av vegetation monteras enligt AMA Hus JTC.721


Kantavslut kan placeras högre upp på takfallet under förutsättning att tätskiktsmattan är skyddsbelagd.


Solpaneler kan monteras på tak med 2 metoder – med infästningsplattor eller ballasterat (löst stående). Se kap 3.7


OBS! Utförande med bult som går igenom både underlag och tätskikt (så kallad genomgående bult/vippbult/snabbfäste) är inte godkänt. Alternativ med rörgenomföring utförs med gummistos enligt 5.5.


OBS! Tak med överbyggnad av solpaneler kräver isolering med högre tryckhåll- fasthet.


Dimension på takbrunnar och bräddavlopp ska vara minst Ø 75 mm. Tätskikts- garantier rekommenderar att brunnar med dimension minst Ø 110 mm används för att minska risk för att löv och skräp sätter igen systemet.


Vid 1-lagstäckning ska samtliga tvärskarvar remsas med en remsa i bredd minst 300 mm (se bild).


OBS. Betongplattor som läggs i sättsand omfattas av riktlinjer för inbyggda tätskikt.


För att undvika skador i tätskiktet ska vattenbaserad olja användas vid strykning av trätrall.


Trätrall ska vara försedd med demonterbar lucka för inspektion och rensning av brunn.


För tak med överbyggnad av trätrall eller betongplattor på distansklossar ska dimension på takbrunnar och bräddavlopp i självfallssystem vara minst 75 mm. Tätskiktsgarantier rekommenderar att takbrunnar och bräddavlopp har en dimension av minst 110 för att minska risken för att löv och skräp ska sätta igen systemet.


Fullflödessystem (UV) får inte användas. Dispens lämnas endast efter skriftligt godkän- nande från Tätskiktsgarantier


Tak med överbyggnad av trätrall eller betongplattor på distansklossar kräver isolering med högre tryckhållfasthet än tak utan överbyggnad.


Infästningar för räcken ska monteras minst 300 mm över takyta eller överbyggnad om sådan finns.


Mellan träreglar och distansklossar och tätskikt ska extra remsa tätskiktsmatta SEP 5500 läggas som glid- och skyddsskikt.


Vid 1-lagstäckning med skifferbelagd produkt (TKY-A) ska samtliga tvärskarvar remsas med en remsa i bredd minst 300 mm (se bild).


Uppdragning av tätskikt mot vägg, krön, sarg etc. Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar etc. ska utföras minst 300 mm över färdig överbyggnad och fästas in mekaniskt i ovankant cirka cc 150 mm. Vid synligt tätskikt ska övre kappa utföras med SEP 5500.


Underliggande remsa av YEP 3500 (bredd ca 300 mm) ska alltid monteras i hålkäl. Metod där tätskiktsmattan viks upp 50-100 mm på vertikal yta får inte användas. Se princip A kap 6.


Utförande vid terrassdörrar utan krav på tillgänglighet I de fall det inte finns krav på tillgänglighet enligt BBR ska nivåskillnad på minst 100 mm finnas mellan trätrall och tröskel.


Tätskikt av YEP 3500 ska dras in och helsvetsas under hela tröskeln och minst 100 mm upp på väggar i smygen. Tröskelbeslag ska vara enligt AMA Hus JTB.524


Uppdragning av tätskikt på vägg/sockel ska göras med tätskiktsmatta SEP 5500 TKY-A


De 2 trallbrädorna närmst tröskel ska ersättas med gallerdurk i bredd så att den når förbi tröskeln med 200 mm på vardera sida. Gallerdurken ska vara möjlig att ta bort för inspek- tion och rensning.


Tröskel och karm ska tätas i två steg (bottningslist + fogning) enligt nedan princip:


Vid krav på tillgänglighet Vid krav på tillgänglighet enligt BBR ska anslutning vid terrassdörr utföras enligt nedan.


Tätskikt av YEP 3500 ska dras in och helsvetsas under hela tröskeln och minst 100 mm upp på väggar i smygen. Tröskelbeslag ska vara enligt AMA Hus JTB.524.


Uppdragning av tätskikt på vägg/sockel ska göras med tätskiktsmatta SEP 5500 TKY-A.


Tätning av takbrunnar ska utföras med gummiboll enligt figuren . 7.5  Provtryckning av tätskikt med vatten


Vattenprovning av tätskikt ska alltid utföras då tätskiktet kompletteras med över byggnad, det vill säga tätskikt som kommer att bli dolda efter färdigställandet av yttertaket eller ytterbjälklaget. Undantag endast genom skriftligt intyg från Tätskikts-


garantier. För branta tak (lutning >14 grader) och utvändig avvattning (fotplåt och hängränna) behövs inte dispens för att ersätta vattenprovning med okulärbesikt-


ning. Istället för protokoll från vattenprovning bifogas i dessa fall protokoll från okulärbesiktning vid beställning av ansvarsutfästelse


Intyg för genomförd provtryckning (installationskontroll) ska insändas till Tätskikts-  garantier (se bilaga 2).


Provtryckning ska föregås av okulär kontroll. Provtryckning ska ske med tätade brunnar, ytan invallad och ställd under minst 60 mm vatten i 3 dygn.


Bjälklaget respektive taket ska sedan observeras under minst 3 dygn (totalt 6 dygn) (se AMA Hus YHB.2132).


3  Takutformning och underlag Byggtekniska förutsättningar För att kunna utföra ett korrekt montage av tätskikt måste det finnas byggtekniska förut- sättningar för detta. Det kan till exempel vara underlag, bärande konstruktion, dimensio- nering och placering av takavvattning, ångspärr etc.


Arbeten som ingår i dessa byggtekniska förutsättningar utförs normalt av andra entrepre- nörer än takentreprenören, till exempel stom- eller byggentreprenörer.


Då dessa byggtekniska förutsättningar följer AMA Hus och andra branschregler förutsätts det att dessa är utförda på rätt sätt när tätskiktsarbetet ska utföras. Det förutsätts (dvs åligger inte takentreprenören att kontrollera) att dessa arbeten är utförda på rätt sätt. Upptäcker takentreprenören att något avviker från det som beskrivs i byggtekniska förut- sättningar ska takentreprenören underrätta sin beställare om detta.


3.1  Takutformning Vid nyproduktion ska takplan upprättas som redovisar taklutning, takfall, takavvattning (place- ring av takbrunnar och bräddavlopp), taksäkerhetsanordningar, genomföringar och uppbygg- nader samt hur tillträde till yttertak ska ske. AMA Hus YJC.21.


Fritt mått (avstånd) mellan genomföringar, hinder, uppbyggnader och liknande ska vara minst 300 mm.


Tätt sittande genomföringar ska byggas ihop till en gemensam större genomföring.


Sarg till takljuskupoler, takluckor, takfönster och liknande ska vara minst 200 mm hög ovan marknivå (se AMA Hus HSD.1441).


Plywoodskivor till fristående uppbyggnader över rörelsefogar och liknande ska ha en minsta tjocklek av 21 mm.


Plywoodskivor på vägg, sarg och liknande, eller till spikbart underlag, ska vara minst 15 mm tjocka (enligt AMA Hus KEB.18).


Rörledningar för avvattning, ventilation, elkablar och liknande ska förläggas under yttertak/ytterbjälklag (inte på bjälklaget eller i takisoleringen).


3.2  Taklutning Ansvarsutfästelser ställs ut på ytterbjälklag med lutning från 1:100


Minsta rekommenderad taklutning för ytterbjälklag är 1:100. Ränndalar bör utföras utan lutning (horisontella).


3.3  Kvarstående vatten Vid nyproduktion ska tak eller bjälklag projekteras så att kvarstående vatten blir minsta möjligt. Detta uppnås genom tillräcklig taklutning och korrekt placerade takbrunnar (i takets naturliga lågpunkter). Hänsyn ska tas till konstruktionens nedböjningar och laster under bruksskedet.


På låglutande tak är det i stort sett ofrånkomligt med viss mängd kvarstående vatten. Omfattningen av kvarstående vatten beror på hur takkonstruktionen är uppbyggd, främst takbjälklagets styvhet, taklutning och placering av takbrunnar. Vid låga taklutningar kan kvarstående vatten bildas även vid skarvar i tätskiktet eftersom tätskiktet läggs omlott och dess tjocklek är ca 5 mm.


Vid tätskiktsanslutningar mot t ex takbrunnar läggs tätskiktsmatta både under och över brunnsfläns vilket ger en mindre uppbyggnad som i vissa fall kan leda till 5-10 mm kvarstå- ende vatten.


Att försänka takbrunnar i underlaget bör und- vikas eftersom det ofta leder till spänningar och veck i tätskiktet, vilket ger ökad risk till läckage.


även försänkta ränndalar ger större läckage- risk och denna lösning bör undvikas.


Mindre mängder kvarstående vatten har ingen väsentlig inverkan på tätskiktets funktion eller livslängd.


även om dagens tätskikt inte påverkas av kvarstående vatten rekommenderas att man vid nyproduktion eftersträvar att kvarstående vatten blir minsta möjliga. Detta eftersom nedböjningar under byggnadens livslängd kommer att öka mängden kvarstående vatten på taket.


Framförallt på flacka och låglutande tak finns risk för större mängder kvarstående vatten om takbrunnar är helt eller delvis igensatta av löv och skräp. Kvarstående vatten leder till större nedböjningar i takkonstruktionen vilket i sin tur leder till att ännu mer vatten kan samlas i svackorna. Den ökade nedböjningen leder således till mer kvarstående vatten och tvärtom. På byggnader som är belägna i de lägre snözonerna kan den totala vatten- lasten ibland bli större än den dimensionerande snölasten.


Vattensamlingar med ett djup av ≥ 30 mm ska alltid åtgärdas. Främst genom montering av nya takbrunnar - alternativt genom uppbyggnader.


För att minska mängden kvarstående vatten bör taklutningen vara minst 1:100 och takbrunnar placeras i takets naturliga lågpunkter (med hänsyn tagen till nedböjningar i konstruktionen och laster i bruksskedet). Eftersom nedböjningen alltid sker mellan pelare/ takstolar ska takbrunnar alltid placeras mitt i takkfack.


Notera att kvarstående vatten oftast inte beror på fel i tätskiktsmontaget utan på projekte- ringen av takkonstruktionen.


På tak där tätskiktet ska beläggas med vegetation kan kvarstående vatten medföra problem. Eftersom uttorkningen går mycket långsamt ökar risken för oönskad ogräseta- blering.


Föreskriven lutning på färdig betongbeläggning ska utföras i betongkonstruktionen eller falluppbyggnaden. Efterbearbetning ska utföras i samband med gjutningen så att under- laget får en ytjämnhet motsvarande brädriven betong. Slamskikt och svaga ytskikt av ce- mentpasta ska avlägsnas. Det sker med mekanisk bearbetning såsom blästring, slipning eller lättfräsning.


Membranhärdare eller avjämningsmassa (flytspackel) får inte användas på ytor som ska förses med tätskikt.


Innan arbetet påbörjas rengörs betongytan, lämpligen med tryckluft. Underlag av betong ska vara uttorkat för att tätskikt ska kunna klistras/ svetsas. Betongen ska ha RF <85%. Detta säkerställs och garanteras av beställare skriftligt. Underlag utan specificerad RF kan accepteras om ytan är konstaterat yttorr och uttorkning nedåt i konstruktionen kan säkerställas. Bjälklag eller pågjutningar med kvarsittande form anses inte kunna torka ut nedåt.


Torktiden för nygjuten fallbetong är normalt 7-10 dagar beroende på betongkvalitet. Som tumregel ska betongen inte ändra färg vid värmetillförsel. Rännkrokar ska vara infällda.


Betongytan får inte ha större ojämnheter än 1,5 mm. Större ojämnheter än 1,5 mm utjämnas med betong, cement- eller bitumenbaserade produkter beroende på nivåskill- nadens storlek. Nivåskillnader större än 5 mm i elementfogar ska utjämnas så att jämn övergång erhålls.


Betongelement typ HDF ska alltid förses med pågjutning av betong alternativt asfaltmastix.


3.5  Renovering Vid renovering ska orsaker till eventuella skador i det befintliga tätskiktet klarläggas och åtgärder ska vidtas för att förhindra att skada uppstår på nytt. Vid renovering ska befintlig överbyggnad och tätskikt rivas bort helt.


Avrivning och borttagning av befintlig överbyggnad inklusive tätskikt ska göras varsamt och hänsyn ska tas till aktuella belastningar på bjälklaget. Underlaget ska göras fritt från gamla tätskiktsrester så att nytt tätskikt eller falluppbyggnad får erforderlig vidhäftning.


Om inte föreskriven lutning på befintlig betongkonstruktion finns ska fall utföras till aktuellt avvattningsställe. Efterbearbetning ska utföras i samband med gjutningen så att underla- get får en ytjämnhet motsvarande brädriven betong. Krav på underlag är samma vid renoveringar som vid nyproduktion (se 3.4).


3.6  Sockelhöjd Byggnader ska förses med ordentlig sockel av betong på vilken tätskikt dras upp och helklistras eller helsvetsas. Sockelhöjden bör vara så stor som möjligt för att minimera risken att regn och smältvatten rinner in ovanpå grunden/sockeln och ger fuktskador i byggnaden.


Uppdragning av tätskikt på sockel ska vara 300 mm räknat från överkant färdig överbyggnad (marknivå). Sockelhöjden anges utifrån marknivåerna på terrass eller innergård.


Mer om sockelhöjder finns att läsa i bl.a. BBR, Fukthandboken, Träguiden och Säker Fasad.


BBR 6:5324 Väggar, fönster, dörrar mm. Fasadbeklädnader ska anordnas så att fukt som kommer utifrån inte kan påverka material och produkter som ligger innanför fasadbeklädnaden i sådan utsträckning att högsta tillåtna fukttillstånd överskrids. Detta gäller också för fönster, dörrar, infästningar, ventilationsanordningar, fogar och andra detaljer som går igenom eller ansluter mot väggen eller andra byggnadsdelar. (BFS 2014:3). Allmänt råd:


Avståndet mellan markytan och underkant fuktkänsliga fasader bör vara minst 20 cm så att regnstänk inte gör fasaden fuktig eller smutsar ned denna.


3.8 Taktyper Godkända taktyper är omvänt tak eller kompakttak enligt nedan.


Tätskiktsgarantier rekommenderar omvänt tak, vilket innebär att tätskiktet helklistras/hel- svetsas mot betong och isolering/överbyggnad placeras ovanpå tätskiktet.


För terrasser och innergårdar utan fordonstrafik kan bjälklaget även utföras som kom- pakttak, vilket innebär att ångspärr/isolering/tätskikt är klistrade med varmasfalt till varan- dra och underlaget.


3.8.1 Omvänt tak Tätskiktsgarantier rekommenderar omvänt tak, vilket innebär att tätskiktet helklistras/hel- svetsas mot betong och isolering/överbyggnad placeras ovanpå tätskiktet.


Bjälklag som utsätts för fordonstrafik ska alltid utföras som omvänt tak, oavsett om trafi- ken är frekvent (t ex parkeringsdäck) eller tillfällig.


Brunnar ska alltid gjutas in i betongkonstruktionen på bjälklag som utsätts för fordonstrafik. Takfall mot brunnar byggs upp av fallbetong.


3.8.2 Kompakttak För terrasser och innergårdar utan fordonstrafik kan bjälklaget även utföras som kom- pakttak, vilket innebär att ångspärr/isolering/tätskikt är klistrade med varmasfalt till varan- dra och underlaget.


Kompakttak innebär att ångspärr, isolering (Cellglas eller PIR) och tätskikt är helklistrade med varmasfalt till varandra och underlaget. Isolering ska hel- och fogklistras. Typ av iso- lering (till exempel tryckhållfasthet) ska väljas utifrån belastning av aktuell överbyggnad. Se krav i AMA Anläggning. Takfall mot brunnar byggs upp antingen med fallbetong eller fallisolering.


Krav för fotplåt Fotplåt ska vara rostfri perforerad enligt nedan. Remsa under fotplåt ska vara minst YEP 3500 i bredd 300 mm.


Fotplåt ska vara monterad enligt AMA Hus JT-.31. Det accepteras att fotplåt ej har omslag på nedknäckning.


Fotplåt ska skarvas med 100 mm överlapp (ej omslag, hak- eller dubbelfals).


Fotplåt ska skruvas i två rader cc 150 mm enligt fig AMA JT-.31/1. Infästning får ej ske i överlapp. Utformning av rostfri perforerad fotplåt


4.2  Invändig avvattning Med invändig avvattning avses att avlopp dras inne i byggnaden. Regn och smältvatten leds via takbrunnar ner i stuprör/avloppsledningar inne i byggnaden.


Brunnar ska alltid gjutas in i betongkonstruktionen på bjälklag som utsätts för fordonstrafik.


4.3  Ränndalar På tak med invändiga varma avlopp leds regnvatten från takytorna ner till ränndalar, i vilka takbrunnarna ska placeras.


Rekommendation: Generellt rekommenderas alltid ränndalar med horisontell botten (dvs. utan upp- byggnad av fall mellan brunnarna med sk. ränndalskilar). Vattnet ska kunna rinna fritt i ränndalen. Skulle en takbrunn sättas igen ska vattnet utan hinder kunna rinna vidare till nästa takbrunn. Dessutom kan bräddavloppet i detta fall betjäna en större del av taket (flera takbrunnar). Om skräpsilen till en takbrunn sätts igen och vattnet inte kan rinna ner i takbrunnen bildas en sjö på taket. Vattendjupet kommer att öka tills vattnet svämmar över till ett angränsande fält eller når ett bräddavlopp.


Erfarenheten från de senaste årtiondena har visat att försänkta ränndalar är ett sämre alternativ. I flera fall har det visat sig att den fryser igen och därmed hindrar avvattningen till takbrunnarna. I vissa fall har rännan till och med sprängts av isen. Den försänkta rännan blir också en uppsamlingsplats för skräp som sätter igen takbrunnarna. Dessutom ökar svårigheten för tätskiktsarbetet med större risker för läckage som följd. Det är tydligt att den typ av ränndalsuppbyggnad som fungerar bäst är den där man låter två takytor mötas i en vinkel utan vare sig uppbyggnader/ kilar eller försänkningar (alt A nedan) .


Takbrunnar ska alltid placeras i takets verkliga lågpunkter (med hänsyn tagen till konstruktionens nedböjningar och laster. Från takbrunnen får man då inomhus dra en ledning till närmaste pelare och sedan ner till avlopp. Antalet tak- brunnar och kapacitet bestäms utifrån aktuellt regnvatten- flöde. Avstånd mellan brunnar bör aldrig överstiga 15 m. Om det finns särskilda risker för att brunnarna sätts igen, t ex av löv från närbelägna träd, bör avståndet mellan brunnarna inte överstiga 12 m. Avstånd från vertikal till första brunn bör inte överstiga 7,5 m. Detta är emellertid maximalvärden och


4.6  Materialkrav för takbrunnar och bräddavlopp Takbrunnar och bräddavlopp ska uppfylla krav enligt SS EN 1253-2 med följande tillägg. Brunn och bräddavlopp ska monteras med rörlig anslutning mot fast avloppsrör. Takbrunn ska ha en diameter av minst ø 110 mm.


Brunn ska vara lätt åtkomlig för inspektion och rensning. Sil ska vara anpassad till överbyggnaden.


Alla skarvar mellan fläns och tappstycke samt mellan tappstycke och stuprör/avloppsrör ska uppfylla krav på täthet enligt EN 476.


Brunn av rödgodslegering (Terrassbrunn TG) Brunn, förhöjningsringar och sil ska vara utförda av korrosionshärdig rödgodslegering innehållande minst 85 procent koppar.


Brunn ska vara försedd med fläns som tål uppvärmning. Fläns ska tätas mot brunn med löstagbar tätningsring av silumin.


Brunn av rostfri stålplåt Brunn och sil ska vara utförda av minst 0,7 mm plåt av austenitiskt rostfritt stål A2 med korrosionshärdig- het motsvarande lägst 1.4301 enligt SS-EN 10088-4:2009. Brunn får inte deformeras vid uppvärmning i samband med montering.


Takbrunnar, utkastare och bräddavlopp av rostfri stålplåt ska ha inklistringsbar fläns 150 mm varav 80-100 mm ska perforeras med hål 6-8 mm cc 15-20 mm enligt nedan.


Under perforerad rostfri fläns ska alltid intäckningskrage av minst YEP 3500 monteras. Intäckningskrages yttermått ska vara minst 100 mm större än plåtflänsens yttermått. Fläns kan vara rund eller fyrkantig.


5  Krav på utförande av tätskikt 5.1  Allmänt Tätskiktsgarantiers riktlinjer, materialleverantörens anvisningar och AMA Hus gäller i nämnd ordning.


Kompletta monteringsanvisningar för respektive tätskiktssystem finns att ladda ner på respektive leverantörs hemsidor.


OBS. Förekommande plåtdetaljer är endast avsedda som illustrationer. För utförande av plåtarbeten hänvisas till AMA Hus, kap JT.


Tätskikt ska alltid helklistras i varmasfalt eller helsvetsas mot underlag (betong). Undan- tag endast efter skriftligt godkännande från Tätskikts- garantier. Betongunderlaget ska vara yttorrt och förbehandlat med asfaltprimer.


överbyggnad ska påföras snarast efter tätskiktet installerats och vattenprovning är utförd. Ytor som ska användas under byggtiden (till exempel persontrafik, materialförvaring och liknande) innan överbyggnad påförts ska förses med slitlager för att skydda tätskiktet från skador. Exempel på slitlager kan vara gjutasfalt eller skyddsbetong.


Tätskikt ska vid pågjutning av betong o d skyddas mot mekaniska skador och vidhäftning med ett skyddsskikt/skyddsbeslag.


5.2  Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar och liknande Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar och liknande ska utföras minst 300 mm över färdig överbyggnad. Kappor ska helsvetsas/helklistras. Hörnförstärkningar ska alltid användas.


Uppdragningar ska alltid kompletteras med avtäckningar till exempel av plåt enligt AMA Hus JT.3511 resp. 352


Skyddsbeslag ska vara enligt AMA Hus JTC.58311. Se avsnitt om sockelhöjd i kapitel 3.


Väggkrön Generellt gäller att tätskiktet ska dras över hela takkrönet (ner ca 50 mm på utsida takkrön). Infästningar för räcken ska monteras minst 300 mm över ök överbyggnad.


Entré- och terrassdörrar utan krav på tillgänglighet I de fall det inte finns krav på tillgänglighet enligt BBR ska nivåskillnad på minst 100 mm finnas mellan ovankant färdig överbyggnad (marknivå) och tröskel.


Tätskikt av YEP 3500 ska dras in och helsvetsas under hela tröskeln  och upp minst 100 mm på väggar i smygen. Tröskelbeslag ska vara enligt AMA Hus JTB.524


Närmast tröskel ska avvattningsränna med utlopp neråt läggas i bredd så att den når förbi tröskeln med 200 mm på vardera sida. Avvattningsrännan ska ha demonterbart lock för inspektion och rensning.


Tröskel och karm ska tätas i två steg (bottningslist + fogning) enligt nedan princip:


Entré- och terrassdörrar med krav på tillgänglighet Vid krav på tillgänglighet enligt BBR ska anslutning vid entré- och terrassdörr utföras enligt nedan.


Tätskikt av YEP 3500 ska dras in och helsvetsas under hela tröskeln och upp minst 100 mm på väggar i smygen. Tröskelbeslag ska vara enligt AMA Hus JTB.524


Tröskel och karm ska tätas i två steg (bottningslist + fogning) enligt nedan princip;


Uppdragning mot sarg till brandgasventilatorer, takljuskupoler, lanterniner, takluckor och liknande


Ståndskivor på sarg för takljuskupoler, brandventilatorer, ventilationshuvar etc. ska alltid utföras så att ståndskivan överlappar tätskiktsuppdragningen med 150 mm och vara för- sedd med drivvattenhake i ovankant (se AMA Hus JT).


5.3  Anslutning av tätskikt mot fläns Anslutning av tätskikt mot flänsar av plast eller plåt är inte tillåtet (undantaget fotplåt och fläns till takbrunnar/bräddavlopp/stuprörsgenomföring).


5.4  Anslutning av tätskikt mot fotplåt Anslutning av tätskikt mot fotplåt görs med längsgående remsa i bredd max 500 mm. Det kan även accepteras att våderna dras ända ner mot fotplåten. Tätskikt inklusive asfaltut- flyt ska dras ända fram till fotplåtens nedknäckning.


Tätskikt ska svetsas mot hela fotplåten och underliggande remsa. Remsa under fotplåt ska vara i kvalitet YEP 3500 och i bredd ca 300 mm (remsan ska nå minst 150 mm ovan fotplåtens övre kant).


5.6  Rörgenomföringar Vid anslutning mot runda takgenomföringar (avloppsluftare, stativben etc.) ska upp- och nervänd takbrunn eller stuprörsgenomföring användas. Denna monteras enligt princip för rostfri takbrunn (med underliggande intäckningskrage av minst YEP 3500).


5.7  Terrassbrunn OBS! Kontrollera att terrassbrunnen har rätt belastningsklass för aktuell konstruktion.


Under rostfri perforerad fläns ska en intäckningskrage av kvalitet minst YEP 3500 monteras. Tätskiktet ska svetsas mot hela terrassbrunnsflänsen och den underliggande intäckningskragen. Rostfri terrassbrunn med perforerad fläns kan även vara rund.


Dränerande material (tvättad singel 16-32 eller motsvarande) ska läggas runt brunnen.


överbyggnad ska påföras snarast efter tätskiktet installe- rats och vattenprovning är utförd. Ytor som ska användas under byggtiden (till exempel persontrafik, materialförvaring och liknande) innan överbyggnad påförts ska förses med slitlager för att skydda tätskiktet från skador. Exempel på slitlager kan vara gjutasfalt eller skyddsbetong.


Takkonstruktionen ska förses med dräneringsskikt så att vatten kan transporteras i över- byggnad till takbrunnar.


Dräneringsskikt kan utgöras av olika material, till exempel distansmaterial av polyamid belagd av geotextil på båda sidor alternativt knoppmattor med distanser som är belagda med geotextil. Dessa ska vara testade enligt SS-EN 13967 Flexibla tätskikt – Plast- och gummibaserade fuktspärrar inklusive grundmursskydd. Dränering kan även utgöras av dränerande skivor av isolering av cellplast.


Viktigt är att man säkerställer kompressionshållfasthet och dräneringsförmåga även vid höga belastningar. Isoleringsmaterial kan vara dränerande exempelvis EPS-isolering med dränerande förmåga.


Vid omvänt tak ska dräneringsskikt placeras både över och under isolering. Vid kom- pakttak ska dräneringsskikt placeras ovanpå tätskiktet.


Vattenprovning av tätskikt ska alltid utföras då tätskiktet kompletteras med överbyggnad, d v s tätskikt som kommer att bli dolda efter färdigställandet av yttertaket eller ytterbjälkla- get. Undantag endast genom skriftligt intyg från Tätskiktsgarantier.


Intyg för genomförd provtryckning (installationskontroll) ska insändas till Tätskiktsgaran- tier (se bilaga1). Provtryckning ska föregås av okulär kontroll.


Provtryckning ska ske med tätade brunnar, ytan invallad och ställd under minst 60 mm vatten i 3 dygn.


Bjälklaget respektive taket ska sedan observeras under minst 3 dygn (totalt 6 dygn) (se AMA Hus YHB.2132).


ANDRA AVDELNINGEN 7 kap. Skydd av områden 8 kap. Bestämmelser om skydd för biologisk mångfald


TREDJE AVDELNINGEN 9 kap. Miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd 10 kap. Verksamheter som orsakar miljöskador 11 kap. Vattenverksamhet 12 kap. Jordbruk och annan verksamhet 13 kap. Genteknik 14 kap. Kemiska produkter och biotekniska organismer 15 kap. Avfall


FJäRDE AVDELNINGEN 16 kap. Allmänt om prövningen 17 kap. Regeringens tillåtlighetsprövning 17 a kap. Har upphävts genom lag (2021:876). 18 kap. Regeringens prövning av överklagade avgöranden m.m. 19 kap. Förvaltningsmyndigheternas och kommunernas prövning 20 kap. Har upphävts genom lag (2010:923). 21 kap. Mål i mark- och miljödomstol 22 kap. Förfarandet vid mark- och miljödomstolarna i ansökningsmål 23 kap. Rättegången i Mark- och miljööverdomstolen och Högsta domstolen 24 kap. Tillstånds giltighet, omprövning m.m. 25 kap. Rättegångskostnader och liknande kostnader


FEMTE AVDELNINGEN 26 kap. Tillsyn 27 kap. Avgifter 28 kap. Tillträde m.m.


SJäTTE AVDELNINGEN 29 kap. Straffbestämmelser och förverkande 30 kap. Miljösanktionsavgifter


SJUNDE AVDELNINGEN 31 kap. Ersättning vid ingripanden av det allmänna och vid tillståndsprövning av vattenverksamhet m.m. 32 kap. Skadestånd för vissa miljöskador och andra enskilda anspråk 33 kap. Har upphävts genom lag (2009:1210). övergångsbestämmelser


1 kap. Miljöbalkens mål och tillämpningsområde 1 § Bestämmelserna i denna balk syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådan utveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar för att förvalta naturen väl.


Miljöbalken skall tillämpas så att 1. människors hälsa och miljön skyddas mot skador och olägenheter oavsett om dessa orsakas av föroreningar eller annan påverkan, 2. värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas, 3. den biologiska mångfalden bevaras,


4. mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas, och 5. återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med material, råvaror och energi främjas så att ett kretslopp uppnås.


2 § Bestämmelserna i denna balk om hushållning med mark- och vattenområden, tillstånd, anmälan och tillåtlighet ska i fråga om geologisk lagring av koldioxid tillämpas även på Sveriges kontinentalsockel utanför territorialgränsen.


Ytterligare bestämmelser om balkens tillämpning utanför territorialgränsen finns i 7 kap. 32 §, 10 kap. 18 a § och 15 kap. 27 § samt i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln och i lagen (1992:1140) om Sveriges ekonomiska zon. Lag (2019:494) .


3 § I fråga om verksamhet som kan orsaka skada eller olägenhet för människors hälsa, miljön eller andra intressen som skyddas enligt miljöbalken tillämpas utöver balken även bestämmelser i annan lag.


Såvitt gäller skydd mot ohälsa och olycksfall i arbete samt i sådana hänseenden i övrigt som huvudsakligen avser arbetsmiljön tillämpas bestämmelserna i arbetsmiljölagen (1977:1160).


4 § I fråga om viss miljöfarlig verksamhet och viss vattenverksamhet gäller särskilda bestämmelser enligt lagen (2010:897) om gränsälvsöverenskommelse mellan Sverige och Finland, lagen (1974:268) med anledning av miljöskyddskonventionen den 19 februari 1974 mellan Danmark, Finland, Norge och Sverige och lagen (1929:404) om giltighet här i riket av svensk-norska vattenrättskonventionen av den 11 maj 1929. Lag (2010:898) .


5 § Regeringen får, i den utsträckning det på grund av rådande särskilda förhållanden är nödvändigt för att stärka försvarsberedskapen, meddela föreskrifter för totalförsvaret som avviker från denna balk, dock inte inom sådant ämnesområde för vilket föreskrifter måste meddelas i lag.


6 § I lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen finns föreskrifter om verkan av unionens fördrag och andra instrument samt unionens beslut. Lag (2011:322) .


7 § I fråga om renhållning inom vissa vägområden och angränsande områden gäller 26 § väglagen (1971:948).


I fråga om framförande av luftfartyg i överljudsfart och luftfartygs miljövärdighet gäller 1 kap. 7 § och 3 kap. 1 § luftfartslagen (2010:500).


I fråga om framdragande och begagnande av rörledning gäller i vissa fall 23 § lagen (1978:160) om vissa rörledningar. I fråga om byggande av naturgasledning gäller 2 kap. 4 § naturgaslagen (2005:403). Lag (2010:504) .


2 kap. Allmänna hänsynsregler m.m. Tillämpning och bevisbörda 1 § När frågor prövas om tillåtlighet, tillstånd, godkännande och dispens och när sådana villkor prövas som inte avser ersättning samt vid tillsyn enligt denna balk är alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skyldiga att visa att de förpliktelser som följer av detta kapitel iakttas. Detta gäller även den som har bedrivit verksamhet som kan antas ha orsakat skada eller olägenhet för miljön.


I detta kapitel avses med åtgärd en sådan åtgärd som inte är av försumbar betydelse i det enskilda fallet.


Hänsynsregler 2 § Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet.


3 § Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksam- heten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. I samma syfte skall vid yrkesmässig verksamhet användas bästa möjliga teknik.


Dessa försiktighetsmått skall vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön.


4 § Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall undvika att använda eller sälja sådana kemiska produkter eller biotekniska organismer som kan befaras medföra risker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådana produkter eller organismer som kan antas vara mindre farliga. Motsvarande krav gäller i fråga om varor som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt eller bioteknisk organism. Lag (2006:1014) .


5 § Alla som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd ska hushålla med råvaror och energi samt utnyttja möjligheterna att 1. minska mängden avfall, 2. minska mängden skadliga ämnen i material och produkter, 3. minska de negativa effekterna av avfall, och 4. återvinna avfall.


I första hand ska förnybara energikällor användas. Lag (2016:782) . Val av plats


6 § För en verksamhet eller åtgärd som tar i anspråk ett mark- eller vattenområde ska det väljas en plats som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljön.


Vid prövning av frågor enligt 7 kap., tillståndsprövning enligt 9 och 11 kap., regeringens tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. och prövning av verksamheter enligt 9 kap. 6, 6 a och 6 b §§, 11 kap. 9 a § och 12 kap. 6 § ska bestämmelserna i 3 och 4 kap. tillämpas endast i de fall som gäller ändrad användning av mark- eller vattenområden.


Ett tillstånd eller en dispens får inte ges i strid med en detaljplan eller områdesbestämmelser enligt plan- och bygglagen (2010:900). Små avvikelser får dock göras, om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas. Lag (2013:758) .


Rimlighetsavvägning 7 § Kraven i 2-5 §§ och 6 § första stycket gäller i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem. Vid denna bedömning ska särskild hänsyn tas till nyttan av skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått jämfört med kostnaderna för sådana åtgärder. När det är fråga om en totalförsvarsverksamhet eller en åtgärd som behövs för totalförsvaret, ska vid avvägningen hänsyn tas även till detta förhållande.


Trots första stycket ska de krav ställas som behövs för att följa 5 kap. 4 och 5 §§. Lag (2018:1407) .


Ansvar för skadad miljö 8 § Alla som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vidtagit en åtgärd som medfört skada eller olägenhet för miljön ansvarar till dess skadan eller olägenheten har upphört för att denna avhjälps i den omfattning det kan anses skäligt enligt 10 kap. I den mån det föreskrivs i denna balk kan i stället skyldighet att ersätta skadan eller olägenheten uppkomma.


Slutavvägning 9 § Kan en verksamhet eller åtgärd befaras föranleda skada eller olägenhet av väsentlig betydelse för människors hälsa eller miljön, även om sådana skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått vidtas som kan krävas enligt denna balk, får verksamheten bedrivas eller åtgärden vidtas endast om regeringen finner att det finns särskilda skäl.


En verksamhet eller åtgärd får inte bedrivas eller vidtas om den medför risk för att ett stort antal människor får sina levnadsförhållanden väsentligt försämrade eller miljön försämras avsevärt.


Vad som sägs i första och andra stycket gäller inte, om regeringen har tilllåtit verksamheten enligt 17 kap. 1, 3 eller 4 §. Lag (2002:175) .


10 § Om en verksamhet eller åtgärd är av synnerlig betydelse från allmän synpunkt kan regeringen tillåta denna, även om förutsättningarna är sådana som anges i 9 § andra stycket. Detta gäller dock inte om verksamheten eller åtgärden kan befaras försämra det allmänna hälsotillståndet.


Beslut enligt första stycket får förenas med villkor för att tillgodose allmänna intressen.


3 kap. Grundläggande bestämmelser för hushållning med mark- och vattenområden


God hushållning 1 § Mark- och vattenområden skall användas för det eller de ändamål för vilka områdena är mest lämpade med hänsyn till beskaffenhet och läge samt föreliggande behov. Företräde skall ges sådan användning som medför en från allmän synpunkt god hushållning.


Särskilda markanvändningsintressen 2 § Stora mark- och vattenområden som inte alls eller endast obetydligt är påverkade av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt påverka områdenas karaktär.


3 § Mark- och vattenområden som är särskilt känsliga från ekologisk synpunkt skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan skada naturmiljön.


4 § Jord- och skogsbruk är av nationell betydelse. Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk.


Skogsmark som har betydelse för skogsnäringen skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra ett rationellt skogsbruk.


5 § Mark- och vattenområden som har betydelse för rennäringen eller yrkesfisket eller för vattenbruk skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra näringarnas bedrivande.


Områden som är av riksintresse för rennäringen eller yrkesfisket skall skyddas mot åtgärder som avses i första stycket.


6 § Mark- och vattenområden samt fysisk miljö i övrigt som har betydelse från allmän synpunkt på grund av deras naturvärden eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt skada natur- eller kulturmiljön. Behovet av grönområden i tätorter och i närheten av tätorter skall särskilt beaktas.


Områden som är av riksintresse för naturvården, kulturmiljövården eller friluftslivet skall skyddas mot åtgärder som avses i första stycket.


7 § Mark- och vattenområden som innehåller värdefulla ämnen eller material skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra utvinningen av dessa.


Områden som innehåller fyndigheter av ämnen eller material som är av riksintresse skall skyddas mot åtgärder som avses i första stycket.


8 § Mark- och vattenområden som är särskilt lämpliga för anläggningar för industriell produktion, energiproduktion, energidistribution, kommunikationer, vattenförsörjning eller avfallshantering skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av sådana anläggningar.


Områden som är av riksintresse för anläggningar som avses i första stycket skall skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna.


9 § Mark- och vattenområden som har betydelse för totalförsvaret skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt motverka totalförsvarets intressen.


Områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar skall skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna.


Avvägning mellan oförenliga riksintressen 10 § Om ett område enligt 5-8 §§ är av riksintresse för flera oförenliga ändamål, skall företräde ges åt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Behövs området eller del av detta för en anläggning för totalförsvaret skall försvarsintresset ges företräde.


Beslut med stöd av första stycket får inte strida mot bestämmelserna i 4 kap.


Planer och planeringsunderlag 11 § Den myndighet som handlägger ett mål eller ärende enligt denna balk ska se till att sådana planer enligt plan- och bygglagen (2010:900) och sådant planeringsunderlag som behövs för att belysa frågor om hushållning med mark och vatten finns tillgängliga i målet eller ärendet. Om myndigheten begär det, är kommunen skyldig att tillhandahålla planer enligt plan- och bygglagen samt planeringsunderlaget till dessa. Lag (2017:955) .


12 § Länsstyrelsen ska ställa samman utredningar, program och annat planeringsunderlag som har betydelse för hushållningen med mark och vatten i länet och som finns hos statliga myndigheter. Länsstyrelsen ska på begäran tillhandahålla planeringsunderlaget åt de kommuner och myndigheter som ska tillämpa denna balk och åt den som är skyldig att upprätta en miljökonsekvensbeskrivning enligt 6 kap. Lag (2017:955) .


13 § Regeringen får i ett enskilt fall besluta att en eller flera kommuner ska redovisa till regeringen eller någon annan myndighet hur kommunen eller kommunerna i sin planering enligt plan- och bygglagen (2010:900) avser att tillgodose ett intresse som rör hushållningen med mark och vatten enligt detta kapitel och 4 kap. Lag (2017:955) .


14 § Statliga myndigheter ska anmäla till regeringen om det uppkommer behov av en sådan redovisning som avses i 13 §. Lag (2017:955) .


4 kap. Särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden


Områden som i sin helhet är av riksintresse 1 § De områden som anges i 2-8 §§ är, med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finns i områdena, i sin helhet av riks- intresse. Exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön får komma till stånd endast om 1. det inte möter något hinder enligt 2-8 §§ och 2. det kan ske på ett sätt som inte påtagligt skadar områdenas natur- och kulturvärden.


Bestämmelserna i första stycket 2 och i 2-6 §§ utgör inte hinder för utvecklingen av befintliga tätorter eller av det lokala näringslivet eller för utförandet av anläggningar som behövs för totalförsvaret. Om det finns särskilda skäl utgör bestämmelserna inte heller hinder för anläggningar för utvinning av sådana fyndigheter av ämnen eller material som avses i 3 kap. 7 § andra stycket. Lag (2001:437) .


2 § Inom följande områden skall turismens och friluftslivets, främst det rörliga friluftslivets, intressen särskilt beaktas vid bedömningen av tillåtligheten av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön:


Kustområdet och skärgården i Bohuslän från riksgränsen mot Norge till Lysekil, Kustområdet i Halland, Kullaberg och Hallandsåsen med angränsande kustområden, Kustområdet i Skåne från örnahusen söder om Skillinge till åhus, Kustområdena och skärgårdarna i Småland och östergötland från


Oskarshamn till Arkösund, Kustområdena och skärgårdarna i Södermanland och Uppland från Oxelösund till Herräng och Singö, Kustområdet och skärgården i ångermanland från Storfjärden vid ångermanälvens mynning till Skagsudde, Kustområdet och skärgården i Norrbotten från Bondöfjärden till riksgränsen mot Finland, öland, Gotland, Sjö- och åslandskapet vid Romeleåsen i Skåne,


åsnen med öar och strandområden och områdena söder därom utmed Mörrumsån och vid sjön Mien till Pukaviksbukten och Listerlandet, Vänern med öar och strandområden, Vättern med öar och strandområden, Tiveden med områdena vid sjön Unden och sjön Viken samt området utmed Göta kanal mellan Karlsborg och Sjötorp, Området Dalsland-Nordmarken från Mellerud och sjön ånimmen vid Vänern till sjösystemet från Dals-Ed i söder till årjäng och östervallskog i norr, Fryksdalen från Kil till Torsby samt området utmed övre delen av Klarälven inom Torsby kommun, Mälaren med öar och strandområden, Området Malingsbo-Kloten mellan Storå, Kopparberg, Smedjebacken och Skinnskatteberg, Området utmed Dalälven från Avesta till Skutskär, Siljan och Orsasjön med öar och strandområden samt området utmed Oreälven, sjön Skattungen och Oresjön med området söder därom över Gulleråsen och Boda till Rättvik, Området utmed Ljusnan från Färila till Bergvik, Vindelådalen, Fjällvärlden från Transtrandsfjällen i söder till Treriksröset med undantag för de fjällområden som anges i 5 §.


3 § Inom kustområdena och skärgårdarna i Bohuslän från gränsen mot Norge till Brofjorden, i Småland och östergötland från Simpevarp till Arkösund och i ångermanland från Storfjärden vid ångermanälvens mynning till Skagsudde får anläggningar som avses i 17 kap. 1 § 1 och 4 a § 1-11 inte komma till stånd.


På öland får anläggningar som avses i 17 kap. 1 § 1 och 4 a § 1-6 och 8-11 inte komma till stånd. Lag (2009:652) .


4 § Inom kustområdena och skärgårdarna från Brofjorden till Simpevarp och från Arkösund till Forsmark, utmed Gotlands kust, på östergarn och Storsudret på Gotland samt på Fårö får fritidsbebyggelse komma till stånd endast i form av kompletteringar till befintlig bebyggelse. Om det finns särskilda skäl får dock annan fritidsbebyggelse komma till stånd, företrädesvis sådan som tillgodoser det rörliga friluftslivets behov eller avser enkla fritidshus i närheten av de stora tätortsregionerna.


Inom områden som avses i första stycket får anläggningar som avses i 17 kap. 1 § 1 samt 4 a § 1-6, 9 och 10 komma till stånd endast på platser där det redan finns anläggningar som omfattas av bestämmelserna i 17 kap. 1 och 4 a §§. Lag (2005:571) .


5 § Inom fjällområdena Långfjället-Rogen, Sylarna-Helags, Skäcker-fjällen, Burvattnet, Hotagsfjällen, Frostviken- Borgafjällen, Marsfjällen-Vardofjällen, Artfjället, Tärna- Vindelfjällen, Sarek-Mavas, Kebnekaise-Sjaunja, Rostu och Pessinki får bebyggelse och anläggningar komma till stånd endast om det behövs för rennäringen, den bofasta befolkningen, den vetenskapliga forskningen eller det


rörliga friluftslivet. Andra åtgärder inom områdena får vidtas endast om det kan ske utan att områdenas karaktär påverkas.


6 § Vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål får inte utföras i 1. nationalälvarna Torneälven, Kalixälven, Piteälven och Vindelälven med tillhörande vattenområden, källflöden och biflöden, 2. Dalälven i a) vattenområdena Västerdalälven uppströms Hummelforsen och österdalälven uppströms Trängslet med tillhörande käll- och biflöden, och b) älvsträckorna Västerdalälven nedströms Skiffsforsen och Dalälven nedströms Näs bruk, 3. Ljusnan i a) vattenområdena Voxnan uppströms Vallhaga med tillhörande käll- och biflöden, och b) älvsträckorna mellan Hede och Svegsjön och mellan Laforsen och Arbråsjöarna, 4. Ljungan i a) vattenområdena Ljungan uppströms Storsjön och Gimån uppströms Holmsjön med tillhörande käll- och biflöden, och b) älvsträckorna mellan Havern och Holmsjön och nedströms Viforsen, 5. Indalsälven i a) vattenområdena åreälven, Ammerån, Storån-Dammån och Hårkan med tillhörande käll- och biflöden, och b) älvsträckan Långan nedströms Landösjön, 6. ångermanälven i a) vattenområdena Lejarälven, Storån uppströms Klumpvattnet, Långselån- Rörströmsälven, Saxån, Ransarån uppströms Ransarn och Vojmån uppströms Vojmsjön med tillhörande käll- och biflöden, och b) älvsträckan Faxälven mellan Edsele och Helgumsjön, 7. Vapstälven med tillhörande käll- och biflöden, 8. Moälven med tillhörande käll- och biflöden, 9. Lögdeälven med tillhörande käll- och biflöden, 10. öreälven med tillhörande käll- och biflöden, 11. Umeälven i a) vattenområdena Tärnaån, Girjesån och Juktån uppströms Fjosoken med tillhörande käll- och biflöden, och b) älvsträckan Tärnaforsen mellan Stor-Laisan och Gäuta, 12. Sävarån med tillhörande käll- och biflöden, 13. Skellefteälven i de delar som utgörs av källflödena uppströms Sädvajaure respektive Riebnes och Malån med tillhörande käll- och biflöden, 14. Byskeälven med tillhörande käll- och biflöden, 15. åbyälven med tillhörande käll- och biflöden, 16. Luleälven i vattenområdena Stora Luleälven uppströms Akkajaure, Lilla Luleälven uppströms Skalka och Tjaktjajaure och Pärlälven med tillhörande käll- och biflöden,


17. Råneälven med tillhörande käll- och biflöden, 18. Emån med tillhörande käll- och biflöden, 19. Bräkneån med tillhörande käll- och biflöden, 20. Mörrumsån med tillhörande käll- och biflöden, 21. Fylleån med tillhörande käll- och biflöden, 22. Enningdalsälven uppströms riksgränsen till Norge med tillhörande käll- och biflöden, och 23. Klarälven mellan Höljes och Edebäck.


Trots första stycket får åtgärder som behövs för att upprätthålla, underhålla eller ändra en anläggning eller verksamhet vidtas, om åtgärderna inte medför någon ökad negativ miljöpåverkan eller endast en tillfällig sådan ökad påverkan. Lag (2018:1407) .


7 § Området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården är en nationalstadspark.


Inom en nationalstadspark får ny bebyggelse och nya anläggningar komma till stånd och andra åtgärder vidtas endast om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmiljö och utan att det historiska landskapets natur- och kulturvärden i övrigt skadas.


Trots bestämmelsen i andra stycket får en åtgärd som innebär ett tillfälligt intrång eller en tillfällig skada i en nationalstadspark vidtas, om 1. åtgärden höjer parkens natur- och kulturvärden eller tillgodoser ett annat angeläget allmänt intresse, och 2. parken återställs så att det inte kvarstår mer än ett obetydligt intrång eller en obetydlig skada. Lag (2009:293) .


8 § En användning av mark och vatten som kan påverka ett naturområde som har förtecknats enligt 7 kap. 27 § första stycket 1 eller 2 och som omfattar verksamheter eller åtgärder som kräver tillstånd enligt 7 kap. 28 a § får komma till stånd endast om sådant tillstånd har lämnats. Lag (2001:437) .


Områden för geologisk lagring av koldioxid 9 § Regeringen får meddela föreskrifter om var geologisk lagring av koldioxid får ske med hänsyn till lagringsplatsernas avgränsning mot land och vatten, mot allmänt och enskilt vatten samt mot Sveriges och andra staters territorier och ekonomiska zoner. Lag (2012:430) .


Havsområden 10 § För vart och ett av havsområdena Bottniska viken, östersjön och Västerhavet ska det finnas en havsplan som ger vägledning till myndigheter och kommuner vid planläggning och prövning av anspråk på användning av området. Havsplanerna ska omfatta Sveriges ekonomiska zon och de områden som inte ingår i fastigheter i svenskt territorialhav utanför de särskilda avgränsningslinjer, en nautisk mil räknat


från baslinjerna, som framgår av bilaga 6 till lagen (2017:1272) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Syftet med havsplanerna ska vara att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Havsplanerna ska beslutas av regeringen.


Regeringen får meddela föreskrifter om sådana förbud eller begränsningar som i fråga om verksamheter och åtgärder inom ett havsplanerat område behövs för att uppnå syftet med planen. Lag (2017:1274) .


5 kap. Miljökvalitetsnormer och miljökvalitetsförvaltning Föreskrifter om miljökvalitet


1 § Regeringen får för vissa geografiska områden eller för hela landet meddela föreskrifter om kvaliteten på mark, vatten, luft eller miljön i övrigt, om det behövs för att varaktigt skydda människors hälsa eller miljön eller för att avhjälpa skador på eller olägenheter för människors hälsa eller miljön (miljökvalitetsnormer).


Regeringen får överlåta till en myndighet att meddela miljökvalitetsnormer som följer av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen.


2 § Miljökvalitetsnormer skall ange 1. föroreningsnivåer eller störningsnivåer som människor kan utsättas för utan fara för olägenheter av betydelse eller som miljön eller naturen kan belastas med utan fara för påtagliga olägenheter och som inte får överskridas eller underskridas efter en viss angiven tidpunkt eller under en eller flera angivna tidsperioder, 2. föroreningsnivåer eller störningsnivåer som skall eftersträvas eller som inte bör överskridas eller underskridas efter en viss angiven tidpunkt eller under en eller flera angivna tidsperioder, 3. högsta eller lägsta förekomst i yt- och grundvatten av organismer som kan tjäna till ledning för bedömning av tillståndet i miljön, eller 4. de krav i övrigt på kvaliteten på miljön som följer av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen.


Miljökvalitetsnormer skall vid behov omprövas. Lag (2003:890) . 3 § Myndigheter och kommuner ska ansvara för att miljökvalitetsnormer följs. Lag (2010:882) .


4 § En myndighet eller en kommun får inte tillåta att en verksamhet eller en åtgärd påbörjas eller ändras om detta, trots åtgärder för att minska föroreningar eller störningar från andra verksamheter, ger upphov till en sådan ökad förorening eller störning som innebär att vattenmiljön försämras på ett otillåtet sätt eller som har sådan betydelse att det äventyrar möjligheten att uppnå den status eller potential som vattnet ska ha enligt en miljökvalitetsnorm.


Vid prövning för ett nytt tillstånd och vid omprövning av tillstånd ska de bestämmelser och villkor beslutas som behövs för att verksamheten inte ska medföra en sådan försämring eller ett sådant äventyr. Lag (2018:1407) .


5 § I fråga om miljökvalitetsnormer som avses i 2 § första stycket 1 för annat än vatten ska myndigheter och kommuner vid prövning och tillsyn ställa de krav som behövs för att följa en sådan norm. Om det finns ett åtgärdsprogram som har fastställts för att följa normen, ska det vara vägledande för bedömningen av behovet.


Vid prövning av tillåtlighet, tillstånd, godkännande eller dispens för en verksamhet eller åtgärd som ger en ökad förorening eller störning och kan antas på ett inte obetydligt sätt bidra till att en miljökvalitetsnorm som avses i 2 § första stycket 1 för annat än vatten inte följs, får verksamheten eller åtgärden tillåtas om den 1. är förenlig med ett åtgärdsprogram som har fastställts för att följa normen, 2. förenas med villkor om att vidta eller bekosta kompenserande åtgärder som ökar möjligheterna att följa normen i en utsträckning som inte är obetydlig, eller 3. trots att den försvårar möjligheterna att följa miljökvalitetsnormen på kort sikt eller i ett litet geografiskt område, kan antas ge väsentligt ökade förutsättningar att följa normen på längre sikt eller i ett större geografiskt område. Lag (2018:1407) .


6 § Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från förbuden i 4 § första stycket. Sådana föreskrifter får endast avse undantag för att tillgodose allmänna intressen av större vikt eller som det annars finns särskilda skäl för. Lag (2018:1407) .


åtgärdsprogram 7 § Om det behövs för att följa en miljökvalitetsnorm, ska regeringen eller den eller de myndigheter eller kommuner som regeringen bestämmer upprätta ett förslag till åtgärdsprogram.


Om en miljökvalitetsnorm för ett geografiskt område inte kan följas på grund av att miljön påverkas av en verksamhet som ligger utanför området, ska ett förslag till åtgärdsprogram upprättas för hela det område där störningar som påverkar möjligheten att följa normen förekommer.


Den som upprättar förslaget ska 1. genom kungörelse i ortstidning eller på annat sätt ge de myndigheter, kommuner, organisationer, verksamhetsutövare, allmänheten och övriga som berörs av åtgärdsprogrammet tillfälle under minst två månader att lämna synpunkter på förslaget, och 2. i en särskild sammanställning redovisa synpunkterna och hur hänsyn tas till dem samt foga sammanställningen till de övriga handlingarna i ärendet. Lag (2018:1407) .


8 § Ett åtgärdsprogram som avses i 7 § ska fastställas av regeringen eller den myndighet eller kommun som regeringen bestämmer. Om det behövs får regeringen bestämma att ett åtgärdsprogram ska fastställas av flera myndigheter eller kommuner.


Ett åtgärdsprogram som ska fastställas av en kommun ska beslutas av kommunfullmäktige.


åtgärdsprogrammet ska skickas till de myndigheter som regeringen bestämmer.


Med kommun avses i denna paragraf även kommunalförbund. Lag (2018:1407) .


9 § Ett åtgärdsprogram får omfatta all verksamhet och alla åtgärder som kan påverka möjligheten att följa miljökvalitetsnormer.


Programmet ska innehålla 1. uppgifter om den eller de miljökvalitetsnormer som ska följas, 2. uppgifter om de åtgärder som myndigheter eller kommuner behöver vidta för att miljökvalitetsnormerna ska följas, vilka myndigheter eller kommuner som behöver vidta åtgärderna och när åtgärderna behöver vara genomförda, 3. uppgifter om hur krav på förbättringar ska fördelas mellan olika typer av källor som påverkar möjligheterna att följa miljökvalitetsnormerna och mellan olika åtgärder som avses i 2, 4. i fråga om åtgärder för att följa en miljökvalitetsnorm som avses i 2 § första stycket 1, uppgifter om den förbättring som var och en av åtgärderna bedöms medföra och hur åtgärderna tillsammans bedöms bidra till att normen följs, 5. de uppgifter som i övrigt behövs till följd av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen, och 6. en analys av programmets konsekvenser från allmän och enskild synpunkt och hur åtgärderna enligt 2 är avsedda att finansieras.


Ett åtgärdsprogram ska omprövas vid behov, dock minst vart sjätte år. Lag (2018:1407) .


10 § Regeringen får föreskriva att vissa åtgärdsprogram skall prövas av regeringen.


Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om hur åtgärdsprogram skall upprättas, vad sådana program skall innehålla och hur samråd skall ske. Lag (2018:1407) .


11 §  /Upphör att gälla U:2023-01-01/ Myndigheter och kommuner skall inom sina ansvarsområden vidta de åtgärder som behövs enligt ett åtgärdsprogram som fastställts enligt 5 §. Lag (2018:1407) .


11 §  /Träder i kraft I:2023-01-01/ Myndigheter och kommuner ska inom sina ansvarsområden vidta de åtgärder som behövs enligt ett åtgärdsprogram som fastställts enligt 8 §. Lag (2022:1248) .


Kontroll 12 § Regeringen ska, i samband med att föreskrifter enligt 1 § meddelas, även besluta vilka som ska kontrollera att en miljökvalitetsnorm följs.


Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om provtagning och andra metoder för att kontrollera att en miljökvalitetsnorm följs samt om godkännande av mätmetoder och mätutrustning. Lag (2018:1407) .


Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön 13 § För förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön ska Sveriges landområden och kustvattenområden delas in i 1. Bottenvikens vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i Bottenviken, 2. Bottenhavets vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i Bottenhavet, 3. Norra östersjöns vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i södra ålands hav eller norra Gotlandshavet, 4. Södra östersjöns vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i västra Gotlandshavet, östra Gotlandshavet, Bornholmshavet, Arkonahavet eller öresund, och 5. Västerhavets vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i Västerhavet.


I varje vattendistrikt ingår anslutande grundvatten och anslutande kustvatten ut till de särskilda avgränsningslinjer, en nautisk mil räknat från baslinjerna, som framgår av bilaga 6 till lagen (2017:1272) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner.


Med avrinningsområde avses ett landområde från vilket all ytvattenavrinning strömmar till havet genom ett enda utlopp eller delta.


Ytvatten, grundvatten, kustvatten och landområden vid kusten som inte kan hänföras till ett visst avrinningsområde ska hänföras till det vattendistrikt som är närmast eller lämpligast.


Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om gränsdragningen mellan vattendistrikten. Vid gränsdragningen får ett enskilt avrinningsområde hänföras till annat vattendistrikt än vad som följer av första stycket, om det är lämpligt med hänsyn till förvaltningsarbetet. Lag (2019:494) .


14 § En länsstyrelse i varje vattendistrikt ska vara vattenmyndighet med ansvar för förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön i distriktet.


Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vattenmyndigheterna Lag (2018:1407) .


15 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 1. föreskrifter om karakterisering av vattenområden, förvaltningsplaner för vattendistrikt och övervakning av vattenmiljön, och 2. ytterligare föreskrifter om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Lag (2018:1407) .


Redovisning från kommunerna 16 § Regeringen får i ett enskilt fall besluta att en eller flera kommuner ska redovisa till regeringen eller någon annan myndighet hur kommunen eller kommunerna i sin planering enligt plan- och bygglagen (2010:900) avser att genomföra ett åtgärdsprogram eller på annat sätt skapa förutsättningar för att miljökvalitetsnormer enligt detta kapitel följs. Lag (2018:1407) .


17 § Statliga myndigheter ska anmäla till regeringen om det uppkommer behov av en redovisning enligt 16 §. Lag (2018:1407) .


åtgärdsprogram och förvaltningsplaner som beslutsunderlag vid prövning


18 § Den myndighet som handlägger ett mål eller ärende enligt denna balk ska se till att sådana beslutade åtgärdsprogram och förvaltningsplaner som avses i detta kapitel och som har betydelse för prövningen finns tillgängliga i målet eller ärendet. Lag (2018:1407) .


6 kap. Miljöbedömningar 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om identifiering, beskrivning och bedömning av miljöeffekter vid planering av och beslut om planer och program (strategiska miljöbedömningar) och verksamheter och åtgärder (specifika miljöbedömningar).


Syftet med en miljöbedömning är att integrera miljöaspekter i planering och beslutsfattande så att en hållbar utveckling främjas. Lag (2017:955) .


Ordförklaring 2 § Med miljöeffekter avses i detta kapitel direkta eller indirekta effekter som är positiva eller negativa, som är tillfälliga eller bestående, som är kumulativa eller inte kumulativa och som uppstår på kort, medellång eller lång sikt på 1. befolkning och människors hälsa, 2. djur- eller växtarter som är skyddade enligt 8 kap., och biologisk mångfald i övrigt, 3. mark, jord, vatten, luft, klimat, landskap, bebyggelse och kulturmiljö, 4. hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt, 5. annan hushållning med material, råvaror och energi, eller 6. andra delar av miljön. Lag (2017:955) . Planer och program


3 § En myndighet eller kommun som upprättar eller ändrar en plan eller ett program som krävs i lag eller annan författning ska göra en strategisk miljöbedömning, om genomförandet av planen, programmet eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan.


Skyldigheten gäller inte 1. planer och program som endast syftar till att tjäna totalförsvaret eller räddningstjänsten, och 2. finansiella eller budgetära planer och program. Lag (2017:955) .


4 § Regeringen får meddela föreskrifter om att vissa slag av planer och program ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Lag (2017:955) .


Att undersöka om en betydande miljöpåverkan kan antas 5 § En myndighet eller kommun som upprättar eller ändrar en plan eller ett program som krävs i lag eller annan författning ska undersöka om genomförandet av planen, programmet eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, om 1. frågan om betydande miljöpåverkan inte är avgjord i föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 4 §, eller 2. planen, programmet eller ändringen inte omfattas av undantaget i 3 § andra stycket. Lag (2017:955) .


6 § Undersökningen ska innebära att myndigheten eller kommunen 1. identifierar omständigheter som talar för eller emot en betydande miljöpåverkan, och 2. samråder i frågan om betydande miljöpåverkan med de kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen eller programmet, om myndigheten eller kommunen inte redan i identifieringen kommer fram till att en strategisk miljöbedömning ska göras.


Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om sådana omständigheter som avses i första stycket 1. Lag (2017:955) .


Beslut i frågan om miljöpåverkan 7 § Myndigheten eller kommunen ska efter undersökningen i ett särskilt beslut avgöra om genomförandet av planen, programmet eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan.


Beslutet ska redovisa de omständigheter som talar för eller emot en betydande miljöpåverkan. Beslutet ska göras tillgängligt för allmänheten. Lag (2017:955) .


8 § Beslutet om huruvida genomförandet av planen, programmet eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan får inte överklagas särskilt. Lag (2017:955) .


Att göra en strategisk miljöbedömning 9 § Om en strategisk miljöbedömning ska göras, ska myndigheten eller kommunen 1. samråda om hur omfattningen av och detaljeringsgraden i en miljökonsekvensbeskrivning ska avgränsas (avgränsningssamråd), 2. ta fram en miljökonsekvensbeskrivning, 3. ge tillfälle till synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningen och förslaget till plan eller program, och 4. ta hänsyn till miljökonsekvensbeskrivningen och inkomna synpunkter innan planen eller programmet antas eller läggs till grund för reglering. Lag (2017:955) .


Avgränsningssamrådet i den strategiska miljöbedömningen 10 § Avgränsningssamrådet ska ske med de kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen eller programmet. Lag (2017:955) .


Miljökonsekvensbeskrivningen i den strategiska miljöbedömningen 11 § Miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla 1. en sammanfattning av planens eller programmets innehåll, dess huvudsakliga syfte och förhållande till andra relevanta planer och program, 2. en identifiering, beskrivning och bedömning av rimliga alternativ med hänsyn till planens eller programmets syfte och geografiska räckvidd, 3. uppgifter om a) miljöförhållandena och miljöns sannolika utveckling om planen eller programmet inte genomförs, b) miljöförhållandena i de områden som kan antas komma att påverkas betydligt, c) befintliga miljöproblem som är relevanta för planen eller programmet, särskilt miljöproblem som rör ett sådant område som avses i 7 kap. eller ett annat område av särskild betydelse för miljön, och d) hur hänsyn tas till relevanta miljökvalitetsmål och andra miljöhänsyn, 4. en identifiering, beskrivning och bedömning av de betydande miljöeffekter som genomförandet av planen eller programmet kan antas medföra, 5. uppgifter om de åtgärder som planeras för att förebygga, hindra, motverka eller avhjälpa betydande negativa miljöeffekter, 6. en sammanfattning av de överväganden som har gjorts, vilka skäl som ligger bakom gjorda val av olika alternativ och eventuella problem i samband med att uppgifterna sammanställdes, 7. en redogörelse för de åtgärder som planeras för uppföljning och övervakning av den betydande miljöpåverkan som genomförandet av planen eller programmet medför, och 8. en icke-teknisk sammanfattning av 1-7. Lag (2017:955) .


12 § Miljökonsekvensbeskrivningens omfattning och detaljeringsgrad ska vara rimlig med hänsyn till 1. bedömningsmetoder och aktuell kunskap, 2. planens eller programmets innehåll och detaljeringsgrad, 3. var i en beslutsprocess som planen eller programmet befinner sig,


4. att vissa frågor kan bedömas bättre i samband med prövningen av andra planer och program eller i tillståndsprövningen av verksamheter eller åtgärder, och 5. allmänhetens intresse. Lag (2017:955) .


Samråd med andra länder i den strategiska miljöbedömningen 13 § Om planens eller programmets genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land eller om ett land som kan komma att påverkas betydligt av genomförandet begär det, ska den myndighet som regeringen bestämmer 1. överlämna miljökonsekvensbeskrivningen och förslaget till plan eller program till det andra landets ansvariga myndighet, 2. om det andra landet vill delta i miljöbedömningen, samråda med det landet i fråga om den gränsöverskridande miljöpåverkan som genomförandet av planen eller programmet kan antas medföra och de åtgärder som planeras för att förebygga, hindra, motverka eller avhjälpa betydande negativa miljöeffekter, och 3. ge det andra landet den information som behövs för samrådet och möjlighet att lämna synpunkter. Lag (2017:955) .


14 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om samråd enligt 13 §. Lag (2017:955) .


Synpunkter på beslutsunderlaget för en plan eller ett program 15 § Myndigheten eller kommunen ska så tidigt som möjligt i arbetet med förslaget till plan eller program ta fram miljökonsekvensbeskrivningen och göra den och förslaget tillgängliga för allmänheten och de kommuner och myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda. De ska ges information om hur de kan ta del av förslaget och miljökonsekvensbeskrivningen samt hur och inom vilken tid synpunkter kan lämnas. Tiden för att lämna synpunkter ska vara skälig. Lag (2017:955) .


Beslut att anta en plan eller ett program 16 § I ett beslut att anta en plan eller ett program som omfattas av kravet på strategisk miljöbedömning eller i en särskild handling i anslutning till beslutet ska det finnas en redovisning av 1. hur miljöaspekterna har integrerats i planen eller programmet, 2. hur hänsyn har tagits till miljökonsekvensbeskrivningen och inkomna synpunkter, 3. skälen för att planen eller programmet har antagits i stället för de alternativ som övervägts, och 4. vilka åtgärder som planeras för att övervaka och följa upp den betydande miljöpåverkan som genomförandet av planen eller programmet medför. Lag (2017:955) .


17 § Den som har antagit en plan eller ett program som omfattas av kravet på strategisk miljöbedömning ska informera allmänheten och de myndigheter och kommuner som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda om antagandet och göra planen eller programmet, beslutet och den redovisning som avses i 16 § tillgängliga för dem. Lag (2017:955) .


18 § När samråd har skett med ett annat land enligt 13 §, ska den myndighet som regeringen bestämmer se till att den information som avses i 17 § lämnas till den ansvariga myndigheten i det andra landet. Lag (2017:955) .


19 § När en plan eller ett program som omfattas av kravet på en strategisk miljöbedömning har antagits ska den beslutande myndigheten eller kommunen skaffa sig kunskap om den betydande miljöpåverkan som genomförandet av planen eller programmet faktiskt medför. Detta ska göras för att myndigheten eller kommunen tidigt ska få kännedom om sådan betydande miljöpåverkan som tidigare inte har identifierats så att lämpliga åtgärder för avhjälpande kan vidtas. Lag (2017:955) . Verksamheter och åtgärder


Specifika miljöbedömningar vid tillståndsprövning och i andra ärenden 20 § En specifik miljöbedömning ska göras i fråga om en verksamhet eller åtgärd som ska prövas 1. för ett tillstånd som avses i 7 kap. 28 a §, om det inte rör sig om brådskande åtgärder som är nödvändiga med hänsyn till skyddet mot allvarliga olägenheter för människors hälsa, eller 2. för ett tillstånd som avses i 9 eller 11 kap. eller för en tillåtlighet som avses i 17 kap., om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan.


En specifik miljöbedömning krävs inte för en sådan prövning som avses i 24 kap. 3, 5, 10, 13 eller 14 §. Lag (2018:1407) .


21 § Regeringen får meddela föreskrifter om att vissa slag av verksamheter och åtgärder ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Lag (2017:955) .


22 § Regeringen får meddela föreskrifter om att 23-46 §§ ska tillämpas helt eller delvis i dispensärenden eller andra ärenden enligt denna balk eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av balken. Lag (2017:955) .


Att undersöka om en betydande miljöpåverkan kan antas 23 § Den som avser att bedriva en sådan verksamhet eller vidta en sådan åtgärd som avses i 20 § första stycket 2 ska undersöka om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan.


En sådan undersökning behöver dock inte göras om 1. den som avser att bedriva verksamheten eller vidta åtgärden anser att en betydande miljöpåverkan kan antas, 2. frågan om betydande miljöpåverkan har avgjorts i föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 21 §, eller 3. den som avser att bedriva verksamheten eller vidta åtgärden har förelagts att ansöka om ett tillstånd som avses i 9 kap. 6 a §. Lag (2017:955) .


24 § Undersökningen ska innebära att den som avser att bedriva verksamheten eller vidta åtgärden 1. tar fram ett samrådsunderlag, och 2. samråder i frågan om betydande miljöpåverkan och i fråga om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och utformning (undersökningssamråd) med länsstyrelsen, tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda av verksamheten eller åtgärden.


Undersökningssamrådet får genomföras så att det också uppfyller kraven på det avgränsningssamråd som ska göras inom ramen för en specifik miljöbedömning.


Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om undersökningen. Lag (2017:955) .


25 § Den som avser att bedriva verksamheten eller vidta åtgärden ska 1. lämna samrådsunderlaget till dem som deltar i undersökningssamrådet i så god tid att synpunkter på underlaget och på frågan om betydande miljöpåverkan kan tas till vara när länsstyrelsen prövar den frågan, och 2. när samrådet är avslutat redogöra för hur samrådet gått till, vilka som bjudits in och vad som framkommit och lämna samrådsredogörelsen till länsstyrelsen. Lag (2017:955) .


Beslut i frågan om miljöpåverkan 26 § Länsstyrelsen ska efter undersökningen i ett särskilt beslut avgöra om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan.


Beslutet ska redovisa de omständigheter som talar för eller emot att verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan.


I 47 § finns en bestämmelse om att en liten miljökonsekvensbeskrivning ska tas fram om länsstyrelsen beslutar att en betydande miljöpåverkan inte kan antas. Lag (2017:955) .


27 § Länsstyrelsens beslut om huruvida verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan får inte överklagas särskilt. Lag (2017:955) .


Att göra en specifik miljöbedömning 28 § Den specifika miljöbedömningen ska innebära att 1. den som avser att bedriva verksamheten eller vidta åtgärden a) samråder om hur en miljökonsekvensbeskrivning ska avgränsas (avgränsningssamråd),


b) tar fram en miljökonsekvensbeskrivning, och c) ger in miljökonsekvensbeskrivningen till den som prövar tillståndsfrågan, och 2. den som prövar tillståndsfrågan a) ger tillfälle till synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningen, och b) slutför miljöbedömningen. Lag (2017:955) .


Avgränsningssamrådet i den specifika miljöbedömningen 29 § Avgränsningssamrådet ska genomföras inför arbetet med miljökonsekvensbeskrivningen och innebära att den som avser att bedriva verksamheten eller vidta åtgärden samråder om verksamhetens eller åtgärdens lokalisering, omfattning och utformning, de miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra i sig eller till följd av yttre händelser samt om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och utformning.


Om samrådet avser en verksamhet eller åtgärd som omfattas av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor ska samrådet även avse hur allvarliga kemikalieolyckor till följd av verksamheten eller åtgärden ska kunna förebyggas och begränsas. Lag (2017:955) .


30 § Avgränsningssamrådet ska ske med länsstyrelsen, tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda av verksamheten eller åtgärden samt med de övriga statliga myndigheter, de kommuner och den allmänhet som kan antas bli berörda av verksamheten eller åtgärden.


Den som avser att bedriva verksamheten eller vidta åtgärden ska se till att de som ingår i samrådskretsen enligt första stycket men som inte tidigare har fått ett samrådsunderlag kan ta del av ett samrådsunderlag.


Om ett undersökningssamråd enligt 24 § första stycket 2 inte har skett, ska samrådsunderlaget innehålla uppgift om det. Lag (2017:955) .


31 § Avgränsningssamrådet ska påbörjas och samrådsunderlaget lämnas i så god tid att det ger utrymme för ett meningsfullt samråd innan verksamhetsutövaren utformar miljökonsekvensbeskrivningen och den slutliga tillståndsansökan. Lag (2017:955) .


32 § Länsstyrelsen ska under avgränsningssamrådet verka för att innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen får den omfattning och detaljeringsgrad som behövs för tillståndsprövningen.


Om den som avser att bedriva verksamheten eller vidta åtgärden begär det, ska länsstyrelsen redovisa sin bedömning i frågan. Länsstyrelsens redovisning är inte bindande. Lag (2017:955) . Samråd med andra länder i den specifika miljöbedömningen


33 § Om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land eller om ett land som kan komma att påverkas betydligt av verksamheten eller åtgärden begär det, ska den myndighet som regeringen bestämmer 1. informera det andra landet om verksamheten eller åtgärden, dess möjliga gränsöverskridande konsekvenser och vilken typ av beslut som kan komma att fattas, och 2. ge det andra landet skälig tid att yttra sig över om det vill delta i miljöbedömningen.


Om det andra landet vill delta i miljöbedömningen, ska myndigheten ge det andra landet möjlighet att delta i ett samrådsförfarande om miljökonsekvensbeskrivningen och den slutliga tillståndsansökan. Lag (2017:955) .


34 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om samråd enligt 33 §. Lag (2017:955) .


Miljökonsekvensbeskrivningen i den specifika miljöbedömningen 35 § Miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla 1. uppgifter om verksamhetens eller åtgärdens lokalisering, utformning, omfattning och andra egenskaper som kan ha betydelse för miljöbedömningen, 2. uppgifter om alternativa lösningar för verksamheten eller åtgärden, 3. uppgifter om rådande miljöförhållanden innan verksamheten påbörjas eller åtgärden vidtas och hur de förhållandena förväntas utveckla sig om verksamheten eller åtgärden inte påbörjas eller vidtas, 4. en identifiering, beskrivning och bedömning av de miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra i sig eller till följd av yttre händelser, 5. uppgifter om de åtgärder som planeras för att förebygga, hindra, motverka eller avhjälpa de negativa miljöeffekterna, 6. uppgifter om de åtgärder som planeras för att undvika att verksamheten eller åtgärden bidrar till att en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, om sådana uppgifter är relevanta med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, 7. en icke-teknisk sammanfattning av 1-6, och 8. en redogörelse för de samråd som har skett och vad som kommit fram i samråden. Lag (2017:955) .


36 § Om verksamheten eller åtgärden kan antas påverka miljön i ett naturområde som är förtecknat enligt 7 kap. 27 § första stycket 1 eller 2, ska miljökonsekvensbeskrivningen innehålla en beskrivning av verksamhetens eller åtgärdens konsekvenser för syftet med att bevara området, en redogörelse för de alternativ som har övervägts med en motivering till varför ett visst alternativ valts samt de uppgifter som i övrigt behövs för prövningen enligt 7 kap. 28 b och 29 §§.


Om miljökonsekvensbeskrivningen har upprättats enbart för en prövning enligt 7 kap. 28 b och 29 §§, kan innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen begränsas till de uppgifter som behövs för den prövningen. Lag (2017:955) .


37 § De uppgifter som ska finnas med i miljökonsekvensbeskrivningen enligt 35 och 36 §§ ska ha den omfattning och detaljeringsgrad som 1. är rimlig med hänsyn till rådande kunskaper och bedömningsmetoder, och 2. behövs för att en samlad bedömning ska kunna göras av de väsentliga miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra. Lag (2017:955) .


38 § Regeringen får meddela 1. ytterligare föreskrifter om vad miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla, och 2. föreskrifter om hur miljökonsekvensbeskrivningen ska tas fram. Lag (2017:955) .


Miljöbedömningen hos den som prövar tillståndsfrågan 39 § Den som prövar tillståndsfrågan ska, om miljökonsekvensbeskrivningen kan läggas till grund för den fortsatta miljöbedömningen, kungöra att miljökonsekvensbeskrivningen finns, göra den tillgänglig för allmänheten och ge allmänheten skälig tid och minst 30 dagar att yttra sig.


Om tillståndsfrågan enbart avser en prövning enligt 7 kap. 28 b eller 29 § ska första stycket tillämpas endast i den utsträckning som behövs för prövningen eller som är lämplig för att ge allmänheten information. Lag (2017:955) .


40 § Kungörelsen ska innehålla upplysningar om 1. att verksamheten eller åtgärden omfattas av kraven på specifik miljöbedömning enligt detta kapitel, 2. vem som prövar tillståndsfrågan, 3. var miljökonsekvensbeskrivningen och andra handlingar i målet eller ärendet finns tillgängliga, 4. till vem och inom vilken tid synpunkter kan lämnas, och 5. hur ny information i målet eller ärendet kommer att kungöras eller hållas tillgänglig.


Om samråd med ett annat land ska ske enligt detta kapitel, ska kungörelsen innehålla en upplysning om detta. Lag (2017:955) .


41 § Kungörelsen om miljökonsekvensbeskrivningen ska göras 1. på en lämplig webbplats, 2. i en ortstidning eller på den plats som är särskilt föreskriven, och 3. tillsammans med kungörelsen om ansökan, om ansökan ska kungöras. Lag (2017:955) .


42 § Den som prövar tillståndsfrågan ska i ett särskilt beslut eller i samband med att tillståndsfrågan avgörs ta ställning till om miljökonsekvensbeskrivningen uppfyller kraven i detta kapitel så att den specifika miljöbedömningen kan slutföras. Ett sådant ställningstagande får inte överklagas särskilt. Lag (2017:955) .


43 § Den som prövar tillståndsfrågan ska, när tillståndsfrågan avgörs, slutföra miljöbedömningen genom att med hänsyn till innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen och det som kommit fram under handläggningen av


målet eller ärendet identifiera, beskriva och göra en slutlig och samlad bedömning av miljöeffekterna. Lag (2017:955) .


Information om avgörandet i tillståndsfrågan 44 § Den som prövar en tillståndsfråga som kräver en specifik miljöbedömning ska när frågan är avgjord snarast kungöra detta. Av kungörelsen ska det framgå hur allmänheten kan få tillgång till innehållet i avgörandet.


Om avgörandet enbart avser en prövning enligt 7 kap. 28 b eller 29 §, behöver det dock kungöras endast om det är lämpligt för att ge allmänheten information. Lag (2017:955) .


45 § Om samråd har skett med ett annat land enligt 33 §, ska den myndighet som regeringen bestämmer se till att den information som avses i 44 § lämnas till den ansvariga myndigheten i det andra landet. Lag (2017:955) .