Räcke i mittremsa på mötesfri väg med VR ≥ 100 km/h och åDT-dim > 10 000 ska minst uppfylla krav för kapacitetsklass H1.


Regelverk, föreskrifter och allmänna råd

Räcke på vägbro Räcke i kanten av vägbro ska minst uppfylla krav för kapacitetsklass H2.


Räcke för rörbro ska minst uppfylla krav för kapacitetsklass H2. *) *) Undantag kan medges, efter motivering och Beställarens godkännande, att samma räcke som används på vägen får användas på vägbro då samtliga punkter nedan uppfylls: • VR ≤ 80 km/h, • åDT tung < 100 fordon, • brons längd är högst 10 m, • det vertikala avståndet från vägbana till underliggande mark eller botten på underliggande vattendrag är mindre än 3,0 m, • ett eventuellt vattendjup är mindre än 0,5 m vid medelvattenstånd.


Räcke i kanten av motorvägsbro över annan motorväg eller över järnväg med sth (största tillåten hastighet) ≥ 160 km/h ska uppfylla krav för kapacitetsklass H4a eller H4b.


Räcke i tunnel Räcke i vägtunnel ska minst uppfylla krav för kapacitetsklass H2.


Slänträcke Slänträcke ska uppfylla krav för kapacitetsklass N2S enligt TRVMB 350.


\"Arbetsbredd och fordonsinträngning Allmänt Räcke ska ha sådan deklarerad arbetsbredd ( W ), se Figur 7.36 - Figur 7.38, och i förekommande fall fordonsinträngning ( VI ), se Figur 7.36 - Figur 7.38, att vare sig det dimensionerande påkörande fordonet eller räcket vid en kapacitetsklassbestämmande påkörning kommer i kontakt med: • den fara som räcket ska skydda mot, • det risk- eller skyddsobjekt som räcket ska skydda, • annan anordning som kan påverka räckets funktion, undantaget: • övergång mellan räcken enligt avsnitt 7.3.8.5 Räckesövergång utformad med överlappning, där annat räcke får placeras inom räckets arbetsbredd, • övergångssträcka mellan dubbelsidigt räcke och två enkelsidiga räcken, med förskjutning i sidled 1:20 eller flackare enligt moment 7.3.2.2.7 Förskjutning av räcken i sidled, där motstående räcke får placeras inom något av räckenas arbetsbredd utmed högst 30 m längd, • enkelmonterad vägmärkesstolpe med diameter ≤ 63 mm och godstjocklek ≤ 3,0 mm, • produkt som enligt {SS-EN 12767:2019} * betraktas som ofarlig, \"non- harmful\", t.ex. kantstolpe, • eftergivlig vägutrustning enligt {SS-EN 12767:2019} *) som placeras på ett avstånd större än halva arbetsbredden **) bakom ett räcke som är fast infäst i konstruktion, t.ex. bro. *) Klassificering enligt SS-EN 12767:2007 godtas också. **) Undantag för mindre avstånd kan godtas efter motivering och Beställarens godkännande.\"


Krav på fri höjd, ska uppfyllas • inom räckets arbetsbreddsklass, • inom räckets fordonsinträngningsklass.


Där anslutande vägs räcke, enligt avsnitt 7.3.4.2.4 Räcke på vägbro, används på en bro ska • räckets deklarerade arbetsbredd understiga avståndet till brons kant och, • räckets arbetsbreddsklass vara högst W 4.


Arbetsbredden för sidoräcke med kapacitetsklass H1/L1 eller lägre placerat på bank med släntlutning brantare än 1:3 ska vara högst klass W 4, undantaget tvåfältsvägar med vägbanebredd ≤ 8,0 m får arbetsbreddsklass för sidoräcke vara högst W 5.


Arbetsbredden för slänträcke med kapacitetsklass N2S ska vara högst klass W 6.


Arbetsbredden för broräcke placerat i kanten på bro ska vara högst klass W 3. Vid krav på fordonsinträngning ska hänsyn tas till vägbanans lutning.


Arbetsbredd för räcken med kapacitetsklass N2 eller lägre Räcke ska ha sådan deklarerad arbetsbredd att det oeftergivliga föremålet, anordningen eller motsvarande är placerad utanför räckets arbetsbredd, enligt Figur 7.36.


Figur 7.36 Arbetsbredd för räcke med kapacitetsklassN2 eller lägre


Arbetsbredd och fordonsinträngning för räcken med kapacitetsklass H1 eller högre


Räcke med kapacitetsklass H1 eller högre ska ha sådan deklarerad arbetsbredd och fordonsinträngning att det oeftergivliga föremålet, anordningen eller motsvarande är placerat utanför linjerna AD och DB, enligt Figur 7.37.


Figur 7.37 Arbetsbredd och fordonsinträngning för räcke med kapacitetsklass H1 eller högre


Punkterna som beskriver linjerna AD och DB i Figur 7.37 definieras enligt följande: A. Skärningspunkten mellan yttre begränsningslinjen för räckets deklarerade arbetsbredd ( W ) och nivån för extrapolerad vägbana.


B. Skärningspunkten mellan yttre begränsningslinjen för det största av räckets deklarerade arbetsbredd ( W ) eller fordonsinträngningen ( VI ), och nivån för fri höjd.


D. Skärningspunkten mellan yttre begränsningslinjen för det största av räckets deklarerade arbetsbredd ( W ) eller fordonsinträngning ( VI ), och nivån för räckets överkant.


Arbetsbredd och fordonsinträngning för räcken med kapacitetsklass H1 eller högre och fast infästning


Räcke, med kapacitetsklass H1 eller högre och fast infästning, utformat så att ståndarna vid den kapacitetsklassbestämmande provningen böjer sig vid infästningen utan att släppa från denna, ska ha en sådan deklarerad arbetsbredd och fordonsinträngning att det oeftergivliga föremålet, anordningen eller motsvarande är placerat utanför linjerna CD och DB, enligt Figur 7.38.


Figur 7.38 Arbetsbredd och fordonsinträngning för räcke med kapacitetsklass H1 eller högre och fast infästning


Punkterna som beskriver linjerna CD och DB i Figur 7.38 definieras enligt följande: B. Skärningspunkten mellan yttre begränsningslinjen för det största av räckets deklarerade arbetsbredd ( W ) eller fordonsinträngningen ( VI ), och nivån för fri höjd.


C. Skärningspunkten mellan räckesståndarens baksida och översidan på räckets fotplåt alternativt överkanten på kantbalken där fotplåt saknas.


D. Skärningspunkten mellan yttre begränsningslinjen för det största av räckets deklarerade arbetsbredd ( W ) eller fordonsinträngning ( VI ), vid nivån för räckets överkant.


Fordonsinträngning vid styva skyddsanordningar utan deformationsmöjligheter


Skyddsanordning med deklarerad dynamisk utböjning = 0 och kapacitetsklass H1 eller högre ska ha sådan deklarerad fordonsinträngning att det oeftergivliga föremålet, anordningen eller motsvarande är placerat utanför linjen DB, enligt Figur 7.39.


Där skyddsanordning med deklarerad dynamisk utböjning = 0 och kapacitetsklass N2 eller lägre används ska sektionen medge att det oeftergivliga föremålet, anordningen eller motsvarande är placerat utanför räckets deklarerade arbetsbredd.


Figur 7.39 Fordonsinträngning vid styv skyddsanordning utan deformationsmöjligheter


Punkterna som beskriver linjen DB i Figur 7.39 definieras enligt följande: B. Skärningspunkten mellan yttre begränsningslinjen för det största av räckets deklarerade arbetsbredd ( W ) eller fordonsinträngningen ( VI ), och nivån för fri höjd.


Arbetsbredd och fordonsinträngning för räcke i skiljeremsa Räcke i mittremsa på motorväg ska ha sådan arbetsbredd att räcket, vid påkörning motsvarande kapacitetsbestämmande prov, inte kommer i kontakt med det räcke som är placerat i motstående vägbanekant.


Räcke i mittremsa på motorväg får inte ha större utböjning än att 1,0 m kvarstår av mittremsan efter en deformation motsvarande dynamisk utböjning uppmätt vid krockprov TB11, enligt {SS-EN 1317-2}. Se Figur 7.40.


Figur 7.40 Arbetsbredd för räcken i mittremsa på motorväg


Ett räckes arbetsbreddsklass får vara högst W4 när det är placerat i mittremsa där den sammanlagda bredden av inre vägrenar och mittremsa är < 1,50 m.


På väg (exklusive motorväg) får räckes arbetsbreddsklass vara högst W5 när det är placerat i mittremsa där den sammanlagda bredden av inre vägrenar och mittremsa är ≥ 1,50 m.


Räcke i mittremsa på motorväg ska ha sådan fordonsinträngning VI att påkörande fordon inte inkräktar på motriktad körbana.


Räcke i mittremsa på mötesfri väg ska, vid krav på kapacitetsklass ≥ H1, ha sådan deklarerad fordonsinträngning att påkörning motsvarande kapacitetsbestämmande krockprov inte inkräktar mer än 1,0 m på motriktad körbana.


På väg (exklusive motorväg) får räckes arbetsbreddsklass vara högst W5 när det är placerat i sidoremsa mellan vägar.


Räcke i sidoremsa mellan vägbana och gång-/cykelbana ska ha sådan arbetsbredd att intrånget vid deformation motsvarande kapacitetsklassbestämmande prov inte överstiger gång-/cykelbanans fria bredd minskad med 1,0 m, se Figur 7.41.


Figur 7.41 Arbetsbredd för räcken i sidoremsa mellan vägbana och gång- /cykelbana


Skaderiskklass Räcke ska uppfylla krav för skaderiskklass A eller B *) . *) Skaderiskklass C kan godtas, men endast efter motivering och Beställarens godkännande.


Höjd Allmänt Räcken som ska skydda mot fall nedför stup, skydda mot fall i djupt vatten eller hindra gående och cykeltrafik från att komma in på vägbana ska uppfylla krav på minsta höjd enligt avsnitt 7.3.4.6.2 Fallskydd och skyddsräcke, 7.3.4.6.3 Gång-, cykel- och mopedbaneräcke, 7.3.4.6.4 Vägräcke eller 7.3.4.6.5 Broräcke. Höjd på räcke ska mätas från markytan vid räckes trafiksida.


\"Fallskydd och skyddsräcke Fallskydd och skyddsräcke ska vara minst 1,1 m högt. Fallskydd och skyddsräcke ska vara utformat så att det hindrar fall genom eller under räcket se {AFS 1993:3 \"Byggnads- och anläggningsarbete\" (Arbetsmiljöverket)}.\"


\"Fallskydd ska vara utformat så att det hindrar fall genom eller under räcket se {AFS 1993:03 \"Byggnads- och anläggningsarbete\" (Arbetsmiljöverket)}.\"


När nivåskillnad mellan brokant och underliggande markyta är större än 3,0 m eller vattendjupet vid medelvattenstånd är större än 0,50 m krävs fallskydd.


När avståndet mellan broräckes baksida och brokant är större än 1,0 m ska fallskydd vara placerat vid brokant.


Fallskydd vid rörbro ska: • vara placerat utanför räckes arbetsbredd, • dras ner i slänten på båda sidor i nivå med omkringliggande mark. Höjd på fallskydd ska minst vara 1,1 m.


Gång-, cykel- och mopedbaneräcke Gång- och cykelbaneräcke ska vara minst 1,1 m högt mätt från GCM-banas yta intill räcket.


Gång- och cykelbaneräcke ska vara minst 1,4 m högt där det finns: • stup med höjden minst 1,5 m och lutning brantare än 1:3 som inleds inom 1,5 m från GCM-banans kant, • vertikalt fall med höjden minst 0,5 m inom 1,5 m från GCM-banekant, • djupt vatten (överstigande 0,5 m vid medelvattenstånd) inom 1,5 m från GCM-banans kant, • stup med höjden minst 1,5 m nedanför slänt *) , • vertikalt fall med höjden minst 0,5 m nedanför slänt *) , • djupt vatten (överstigande 0,5 m vid medelvattenstånd) nedanför slänt *) . *) Ett fallskydd placerat framför förekomsten av stup, vertikalt fallet eller djupt vatten ersätter krav på räckeshöjd 1,4 m. 7.3.4.6.4 Vägräcke 7.3.4.6.4.1 På bank samt vid stup eller djupt vatten


Vägräcke ska vara minst 1,1 m högt där det finns: • stup med höjden minst 1,5 m och lutning brantare än 1:3 som inleds inom 1,5 m från vägbanekant, • vertikalt fall med höjden minst 0,5 m inom 1,5 m från vägbanekant.


• djupt vatten (överstigande 0,5 m vid medelvattenstånd) inom 1,5 m från vägbanekant, • stup med höjden minst 1,5 m och lutning brantare än 1:3 nedanför slänt *) , • vertikalt fall med höjden minst 0,5 m nedanför slänt *) , • djupt vatten (överstigande 0,5 m vid medelvattenstånd) nedanför slänt *) . *) Ett fallskydd placerat framför förekomsten av stup, vertikalt fallet eller djupt vatten ersätter krav på räckeshöjd.


Vägräcke ska vara minst 1,2 m högt där det finns: • stup med höjden minst 3,0 meter och lutning brantare än 1:3 som inleds inom 1,0 m från vägbanekant, • djupt vatten (överstigande 0,5 m vid medelvattenstånd) inom 1,0 m från vägbanekant.


Vägräcke längs GCM-bana eller GCM-väg ska vara minst 1,4 m högt om närheten till stup, vertikalt fall eller djupt vatten medför krav på 1,4 m högt räcke enligt avsnitt 7.3.4.6.3 Gång-, cykel- och mopedbaneräcke. 7.3.4.6.4.2 I skiljeremsa mellan gång-/cykelbana och vägbana


Vägräcke placerat inom GCM-banans skyddsremsa om högst 1,2 m ska vara minst 1,1 m högt. 7.3.4.6.4.3 I mittremsa på mötesfri landsväg


I räckeshöjd ingår snöuppbyggnad vintertid som ska bestämmas enligt principerna i Figur 7.42.


För räcken där räckesståndare sticker upp ovanför den översta horisontella följaren avser höjdkravet ståndartopp utan tillägg för snöuppbyggnad.


Figur 7.42 Räckeshöjd inklusive snötillägg. Sektion genom översta horisontella följaren. 7.3.4.6.4.4 I kombination med kantstöd


Räckes navföljare (eller motsvarande) ska vara placerat 0,05 m bakom kantstödets framkant. Räckets höjd ska mätas från vägbanan, se Figur 7.43.


Figur 7.43 Räcke 0,05 m bakom kantstöd Beställaren kan besluta att ett räcke får placeras på större avstånd från kantstöd om kantstödet är ≤ 0,1 m hög.


När räcket placeras > 0,05 m, men < 0,5 m bakom kantstöd ska räckets höjd mätas från vägbanan.


När räcket placeras ≥ 0,5 m bakom kantstödets framkant ska räckets höjd mätas från dem förhöjda ytan.


Broräcke Broräcke ska vara minst 1,20 m högt om det är placerat med räckets baksida inom 1,0 m från brons kant.


På bro med gång-/cykelbana och broräcke är placerat med räckets baksida inom 1,0 m från brons kant ska broräcket vara minst 1,40 m *) högt. *) 1,20 m höjd kan godtas vid ombyggnad efter motivering och Beställarens godkännande.


Gång- och cykelbroräcke Gång- och cykelbroräcke ska vara minst 1,40 m högt.


Täthet Allmänt Räcke som finns för gåendes säkerhet och där gående går, ska vara utformat så att det går att upptäcka eller följa med teknikkäpp av person med synnedsättning.


Räcke med krävd höjd ≥ 1,1 m samt gång- och cykelbaneräcke ska uppfylla krav på täthet enligt avsnitt 7.3.4.7.2 Räcken utan räckesfyllnad, och 7.3.4.7.3 Räcken med räckesfyllnad.


Gång- och cykelbroräcke ska vara försett med spjälgrindar, skyddsnät eller stänkskydd.


Broräcke med gång-/cykelbana längs räcket ska uppfylla samma krav på täthet som gång- och cykelbroräcke.


På bro eller stödmur med allmän vägtrafik på lägre liggande yta ska räcke vara försett med skyddsnät eller stänkskydd. Undantag kan medges, efter Beställarens godkännande, då underliggande väg är enskild med lågt trafikflöde.


Där gång-/cykelbana finns på lägre liggande yta ska räcke på bro eller stödmur vara försett med stänkskydd.


På bro eller stödmur med gång-/cykelbana på lägre liggande yta ska stänkskydd minst vara utsträckt inom det område som begränsas av underliggande trafikeringsområde.


Om Beställaren så anger ska räcke på upphöjd konstruktion, t.ex. en bro eller stödmur, vara försett med skyddsnät även över andra områden där det finns risk för personskador orsakade av nedfallande föremål.Spjälgrind, skyddsnät eller stänkskydd ska vara placerat i broräcke eller i brokant.


Avståndet mellan horisontella delar samt mellan underlag och underkant för lägsta horisontella följare ska vara högst 0,45 m.


Räcken utan räckesfyllnad Avståndet mellan horisontella delar samt mellan underlag och underkant för lägsta horisontella följare ska vara högst 0,45 m.


Räcken med räckesfyllnad Under nivån 1,0 m ovanför beläggnings överkant får det inte finnas öppningar med öppningsmått ≥ 100 mm.


över nivån 1,0 m ovanför beläggnings överkant får det inte finnas öppningar med öppningsmått i intervallet 110 – 230 mm, gäller där gående/cykeltrafik är tillåten.


Om räcke eller räckesfyllnad placeras utanför kantbalks utsida får öppningen mellan kantbalk och räckesfyllnad vara högst 50 mm.


överkanten för ett skyddsnät eller ett stänkskydd ska vara minst 1,0 m över beläggningens överkant.


Fritt avstånd mellan kantbalk och skyddsnäts eller stänkskydds underkant ska vara 20 - 40 mm.


Skyddsnäts maskvidd ska vara högst 20 mm. Stänkskydd ska vara ogenomträngligt för vattenstänk.


Släthet Gång- och cykelbaneräcke och gång- och cykelbroräcke ska uppfylla krav på släthet i minst de riktningar som ansluter mot GCM-trafik.


Vägräcke ska uppfylla krav på släthet • i anslutning till GCM-bana, i minst de riktingar som ansluter mot GCM-trafik. • i ytterkurva på avfartsramp med radie mindre än 100 m. • på vägar med minst 50 motorcyklar per genomsnittligt dygn under sommarhalvåret.


Ett räcke anses uppfylla kraven på släthet när: • det är fritt från utskjutande delar och skarpa kanter,


• det har eventuella överlappsskarvar vända i trafikens riktning. (avser inte övergång till vägräckesändar eller till öppningsbara räckesdelar), • åtkomliga hörn och kanter vända mot trafiken eller uppåt har minst 9 mm radie, • hörn på element till betongräcken ska vara avfasade . • eventuell ståndartopp, tvärbalk eller distans inte sticker upp över horisontell följares överkant, • eventuell ståndare är indragen minst 0,04 m från räckets trafiksida, • åtkomlig skruv vänd mot trafiksidan eller uppåt har skalle av kupoltyp om skruvens dimension är M8 eller större. Vertikal kant på skruv får inte överstiga 5 mm.


En skruv betraktas som åtkomlig om den kommer i kontakt med ett klot med 165 mm diameter som förs mot anordningen.


Skydd mot underglidning Räcke ska uppfylla krav på skydd mot underglidning 1. i ytterkurva på avfartsramp med radie mindre än 100 m., 2. i ytterkurva på tvåfältsväg med radie mindre än gränsvärde i skevad horisontalradie enligt avsnitt 9.1.6.2.2 Horisontalkurva.


Underglidningsskydd ska 1. vara av kontinuerlig typ och, 2. minst uppfylla krav för hastighetsklass 60 enligt {SIS CEN/TS 17342}.


Trafiksida på underglidningsskydd får inte sticka ut framför trafiksida på räckes navföljare eller motsvarande.


Underglidningsskydd ska monteras enligt tillverkarens anvisningar. Avstånd mellan underglidningsskydd och markyta/kantbalk eller motsvarande får inte understiga 0,05 m.


ände på underglidningsskydd ska vara utformad på ett trafiksäkert sätt så att ingen del är 0,1 m eller mer över mark eller vägbana samt utan klippkanter vända mot trafiken eller uppåt.


Ett underglidningsskydd som är provat på ett räcke enligt {SS-EN1317-2} får monteras på ett annat räcke inom samma familj.


Räckesavslutningar Allmänt Räcke ska påbörjas och avslutas på ett trafiksäkert sätt.


Vägräcke ska inledas med utvinklad räckesavslutning *) . *) Undantag medges i skiljeremsor och på andra platser där utvinkling inte är möjlig eller lämplig, där får energiupptagande vägräckesändar eller krockdämpare användas.


Vägräckesändar placerade intill vägbanekanten hindrar inte ett avkörande fordon från att köra bakom räcket, sidoområdet måste därför till avsevärd längd bakom räcket uppfylla krav för vald sidoområdestyp.


Räckesavslutning till räcke ska väljas enligt Tabell 7.7. Tabell 7.7 Räckesavslutning Vägtyp Räckesavslutning Stor utvinkling Liten utvinkling Neddoppad vägräckes- ände


Energiuppta- gande väg- räckesände alt krockdämpare


Motorväg och Mötesfri väg Mot X X**** X*** Med X Tvåfältsväg VR ≥ 80 X X** X***


En/tvåfältsväg VR <80 X X** X*** Mot = Mot trafikriktningen Med = Med trafikriktningen


**) Endast efter att det motiverats och godkänts av Beställaren enligt dennes anvisningar. ***) Endast i de fall avslutning med angiven utvinkling inte är möjlig, bl.a. i mittremsa. ****) Endast i öppningar i mittremsa, på MML och MLV. som är kortare än 10 m.


Räckesavslutning i eller i anslutning till rampnos ska vara av typen energiupptagande vägräckesände eller krockdämpare.


I rampnos med räcke på både primärväg och avfartsramp ska räcke avslutas med krockdämpare. *****)


*****) Energiupptagande räckesände får användas efter motivering och Beställarens godkännande.


Inledning av räcke ska vara tydligt utmärkt med vägmärke, kantstolpe eller markeringsstolpe.


Neddoppade vägräckesändar kan tillåtas efter motivering och Beställarens godkännande.


Vägräckesavslutning med stor utvinkling Räckesavslutning med stor utvinkling ska utformas enligt principerna i Figur 7.44 och Figur 7.45.


Figur 7.44 Räckesavslutning med stor utvinkling


Figur 7.45 Räckesavslutning i höjdled och sidled i sidoområdet


Räckesavslutning med stor utvinkling ska utformas med vinklar och dellängder enligt Tabell 7.8.


Tabell 7.8 Minsta dellängder för räckesavslutning med stor utvinkling (m) Utvinkling VR (km/h)


Del av räckesavslutning med utvinkling 1:20 får inräknas i räckeslängd.


En räckesavslutning med stor utvinkling kan även utformas med stor radie och ska då utformas enligt samma principer och längder som framgår i Figur 7.45 och Tabell 7.8.


Leverantörens uppgifter om minsta krökningsradie ska följas. Räcke ska vara förankrat i ytterslänt utan särskild neddoppning av förankring. *)


\"*) Undantag medges om det inte finns någon lämplig ytterslänt att förankra räcket i och \"fönstret är stängt\", då ska räcke vara avslutat och förankrat utanför säkerhetszonens halva bredd.\"


Släntlutning vid, samt före och efter utvinklad del av räcke, ska minst uppfylla kraven på släntlutning för den aktuella vägen, dock inte brantare än 1:3.


I innerslänt ska den utvinklade räckesdelen ha samma höjd över markytan som vid placering i stödremsa.


Vägräckesavslutning med liten utvinkling En räckesavslutning med liten utvinkling ska utformas enligt principerna i Figur 7.46 och med vinklar enligt Tabell 7.9.


Tabell 7.9 Liten utvinkling VR (km/h) < 100 100 Utvinkling från vägen 1:10 1:15 Sidoavstånd (m) 1,0 1,5


Figur 7.46 Räckesavslutning med liten utvinkling Släntlutning vid samt före och efter utvinklad del av räcke ska minst uppfylla kraven på släntlutning för den aktuella vägen.


I innerslänten ska den utvinklade räckesdelen ha samma höjd över markytan som vid placering i stödremsa.


Förankring av räcke med liten utvinkling ska utföras som neddoppad räckesavslutning.


Neddoppad vägräckesavslutning Neddoppad vägräckesavslutning ska vid påkörning med trafikriktningen vara så utformad att påkörande fordon inte riskerar fastna.


Neddoppad vägräckesavslutning ska utgöra förankring av räcke. Neddoppad vägräckesavslutning ska utformas med en jämn längslutning ≤ 1:15  *) **) . *) Vid enkelriktad trafik kan Beställaren besluta att vägräckesände med trafikriktningen får utföras med lutning ≤ 1:4. **) På tvåfältsvägar med VR ≤ 70 km/h och låga trafikflöden kan Beställaren besluta att vägräckesände får utföras med lutning ≤ 1:4.


Inledande del av neddoppad vägräckesavslutning ska placeras så att ingen del är 0,1 m eller mer över mark eller vägbana. Klippkant får inte vara vänd mot trafiken.


Neddoppad vägräckesavslutning till stållineräcke ska vara utformad så att stållinorna släpper i infästningen vid påkörning med trafikriktningen.


Neddoppad vägräckesavslutning med propellervridning av navföljare, eller motsvarande, ska vara utformad med vridningen i riktning så att fordon som kör upp med ett hjul på avslutningen assisteras av vridningens riktning att komma tillbaka till ursprunglig del av vägbana.


Allmänt Energiupptagande vägräckesände ska placeras på en plan hårdgjord yta.


Energiupptagande vägräckesände ska placeras enligt tillverkarens anvisningar.


Energiupptagande vägräckesände till sidoräcke ska placeras minst 0,05 m från närmaste vägbanekant.


Skaderiskklass Energiupptagande vägräckesände ska uppfylla krav för skaderiskklass A eller B enligt {SS-ENV 1317-4}.


Hastighetsklass Energiupptagande vägräckesände ska minst uppfylla krav för hastighetsklass enligt Tabell 7.10.


Tabell 7.10 Hastighetsklass för energiupptagande vägräckesände VR, km/h Hastighetsklass enligt SS-ENV 1317-4


≥ 100 P4 70 - 90 P3 ≤ 60 P2 Utböjningsklass Utböjningsklassen enligt {SS-ENV 1317-4} ska väljas så att en, efter påkörning, deformerad vägräckesände inte gör intrång på angränsande körbanor.


Utböjningsklassen ska vara mindre än avstånd till oeftergivliga föremål och andra faror.


Vid parallellförlagd gång-/cykelbana får intrång efter påkörning enligt utböjningsklass {SS-ENV 1317-4} inte överstiga gång-/cykelbanans fria bredd minskad med en meter.


Vägräckesände där Dd ≥ 3,5 m (Y4) får inte anses förhindra att ett fordon som träffar snett på nosen kör igenom anordningen.


Fordonsrörelseklass Energiupptagande vägräckesände ska uppfylla krav för fordonsrörelseklass Z1 eller Z2.


Beställaren kan besluta att energiupptagande vägräckesändar med fordonsrörelseklass Z3 eller Z4 enligt {SS-ENV 1317-4} får användas om utrymmet på baksidan är fritt från oeftergivliga föremål och andra faror. Detta undantag får inte användas för en energiupptagande vägräckesände i en mittremsa.


Energiupptagande vägräckesände i mittremsa Energiupptagande vägräckesände i mittremsa där risk finns att köra på från motsatt körriktning ska vara dubbelsidigt symmetrisk.


Energiupptagande vägräckesände i smal mittremsa där bredden mellan motriktade körbanor är högst 1,0 m får vara maximalt 2 x 75 mm bredare än anslutande räcke.


En vägräckesände i en smal mittremsa på mötesfri väg får på en sträcka av högst 2 m i vägens längdriktning vara maximalt 0,10 m högre än anslutande räcke, krav på högsta höjd med hänsyn till snö enligt avsnitt 7.3.4.6.4.3 behöver inte uppfyllas på dessa 2 m.


Förankring av räcken Fordonsåterhållande räcke ska förankras så att avsedd funktion uppnås. Fordonsåterhållande räcke ska vara förankrat


• i ändarna, • vid rörelsefogar, • på vardera sidan om öppningsbar räckesdel, • före och efter räcke med riktningsförändring > 20 grader monterat i konvex radie mindre än 30 m *) . *) Vid räckesavslut i direkt anslutning till riktningsändringen anses en förankring i räckesänden uppfylla kravet på förankring. Förankring av räcke i snäv radie ska placeras enligt Figur 7.47.


Figur 7.47 Förankring av räcke med radie mindre än 30 m


Förankringen ska se till att krafter som kan uppkomma i längsgående räckesdelar förs 1. ner i marken, 2. över till fast föremål, 3. till annat räcke med tillräcklig hållfasthet eller, 4. till vägräckesände eller krockdämpare.


I ett räckessystem med flera ingående kapacitetsklasser ska varje räckesdel förankras.


Ett räcke med högre kapacitetsklass får utgöra förankring av ett anslutande räcke med lägre kapacitetsklass. Detta gäller dock inte för förspända räcken, t.ex. stållineräcken.


Krockdämpare Allmänt Krockdämpare ska vara av typen avledande (redirective R) enligt {SS-EN 1317-3}.


Koppling mellan krockdämpare och ett anslutande räcke ska uppfylla krav för övergångar eller kopplingselement enligt avsnitt 7.3.8 övergångar. Krockdämpares funktion får inte hindras av det föremål den skyddar.


Anordningar som kan påverka krockdämparens funktion får inte vara placerade intill eller i körriktningen framför krockdämparen.


Krockdämpare ska vara placerad 1. enligt tillverkarens anvisningar samt 2. så att eventuellt anslutande räcke kan sättas med god linjeföring.


Skaderiskklass Krockdämpare ska uppfylla krav för skaderiskklass A eller B enligt {SS-EN 1317-3}.


Hastighetsklass Krockdämpare ska minst uppfylla krav för hastighetsklass enligt Tabell 7.11 .


Tabell 7.11 Hastighetsklass för krockdämpare VR, km/h Hastighetsklass enligt SS-EN 1317-3 ≥ 100 110 80 - 90 100 60 - 70 80 ≤ 50 50


Utböjningsklass Utböjningsklass enligt {SS EN 1317-3} ska väljas så att en, efter påkörning, deformerad krockdämpare inte gör intrång på angränsande körbanor.


Vid parallellförlagd gång-/cykelbana får inte utböjningsklassen {SS-EN 1317-3} överstiga gång-/cykelbanans fria bredd minskad med en meter


Fordonsrörelseklass Krockdämpare ska uppfylla krav för fordonsrörelseklass Z1 eller Z2. Beställaren kan besluta att krockdämpare med fordonsrörelseklass Z3 eller Z4 enligt {SS-EN 1317-3} får användas om utrymmet på baksidan är fritt från oeftergivliga föremål och andra faror. Detta avser dock inte användning i mittremsa.


övergångar Allmänt övergång ska användas där räcken med olika egenskaper sammankopplas.


övergång ska utjämna skillnader i egenskaper mellan anslutande räcken *) . *) Undantaget skaderiskklass som tillåts skilja från anslutande räcken enligt krav i 7.3.8.2.5 Skaderiskklass.


övergång ska utföras enligt avsnitt 7.3.8.3, 7.3.8.4 eller 7.3.8.5 **) ***) . **) Undantag kan göras för räcken med samma funktionssätt, kapacitetsklass samt likartade deformationsegenskaper kan sammankopplas i varandra med hjälp av


kopplingselement om skillnaden i dynamisk utböjning vid krockprov TB11, enligt {SS-EN1317-2 tabell 1} för anslutande räcken, inte överstiger 0,3 m, se avsnitt 7.3.9. ***) Undantag kan göras för räcken med samma funktionssätt, kapacitetsklass, likartade deformationsegenskaper samt med likadana navföljare kan sammankopplas i varandra utan övergång eller kopplingselement om skillnaden i dynamisk utböjning vid krockprov TB11, enligt {SS-EN1317-2 tabell 1} för anslutande räcken, inte överstiger 0,3 m.


Egenskaper Allmänt Kapacitetsklass övergång mellan räcken ska ha samma kapacitetsklass som det anslutande räcke som har lägst kapacitetsklass.


Arbetsbredd övergång mellan räcken ska ha en arbetsbredd som inte understiger den minsta eller överstiger den största arbetsbredden hos de två anslutande räckena


Fordonsinträngning övergång mellan räcken med olika egenskaper ska i förekommande fall ha en fordonsinträngning som inte understiger den minsta eller överstiger den största fordonsinträngningen hos de två anslutande räckena.


Skaderiskklass övergång mellan räcken ska uppfylla krav för skaderiskklass A eller B *) . *) Skaderiskklass C tillåts alltid då minst ett av anslutande räcken har skaderiskklass C. Skaderiskklass C kan godtas även i andra fall, men endast efter motivering och Beställarens godkännande.


Höjd övergång mellan räcken ska ha en höjd som inte understiger den lägsta eller överstiger den högsta av de två anslutande räckenas höjd.


Skillnader i höjdläge ska för samtliga följare vara utjämnat så att lutningen i förhållande till anslutande räcken inte överstiger 1:4.


För navföljare ska skillnader i höjdläge vara utjämnat så att lutningen i förhållande till anslutande räcken inte överstiger 1:12.


Räckesövergång enligt SS-ENV 1317-4 Räckesövergång ska uppfylla krav enligt {SS-ENV 1317-4, avsnitt 6 Transitions}.


Räckesövergång utformad med utjämnad dynamisk utböjning Längden på en övergång mellan räcken, vilka har olika dynamisk utböjning, ska vara minst 20 gånger skillnaden i dynamisk utböjning uppmätt vid krockprov TB11 enligt {SS-EN 1317-2} *) . *) På enkelriktad eller mittseparerad väg tillåts att övergång från ett styvare till ett mjukare sidoräcke betraktat i trafikens riktning kan utföras utan krav på utjämnad dynamisk utböjning.


Uppdelning av sträcka i delsträckor godtas om skillnaden i dynamisk utböjning är högst 0,3 m för angränsande delsträckor. Enskild delsträckas längd får inte understiga 6 m.


Räckesövergång utformad med överlappning övergång mellan räcken utformad med överlappning får endast utföras med överlappning med trafikriktningen.


övergång mellan räcken utformad med överlappning får endast användas vid enkelriktad trafik och efter att det motiverats och godkänts av Beställaren enl. dennes anvisningar.


Räckesövergång utformad med överlappning ska vara utformad enligt princip i Figur 7.48.


Figur 7.48 Räckesövergång utformad med överlappning samt förankring i utvinklat räcke, mur eller dyl. Infästning i fast föremål får inte förekomma vid nybyggnad.


Det utvinklade räcket ska vinklas ut med vinklar enligt stor utvinkling i avsnitt 7.3.5 Räckesavslutningar.


Utvinkling av räcke ska göras minst så lång att det utvinklade räcket har full höjd över mark på hela sträckan det befinner sig inom det avslutande räckets arbetsbredd.


Utvinklat räcke ska avslutas och förankras utanför det avslutande räckets arbetsbredd. Avslutande räcke ska vara avslutat och förankrat med neddoppad räckesavslut parallellt med vägbanekant eller förankras i det utvinklade räcket, muren eller dyl.


Kopplingselement Sammankoppling med kopplingselement ska vara utfört så att navföljarnas trafiksida får en jämn, kontinuerlig linje utan steg.


Kopplingselement ska ha samma bärförmåga för dragkraft som anslutande räcke.


Skillnader i sidoläge mellan anslutande delar ska vara utjämnade utan steg.


Skillnader i sidoläge mellan anslutande delar ska vara utjämnade med en vinkel mot trafiksidan som inte överstiger 1:20.


Skillnader i höjdläge ska för samtliga följare vara utjämnade så att lutningen i förhållande till anslutande räcken inte överstiger 1:12.


På platser där skillnader i både höjd- och sidoläge måste utjämnas ska detta ske så att start- respektive slutpunkt för lutnings- och sidolägesförändringar förläggs i samma sektion.


öppningsbara räckesdelar Allmänt Räcke ska vara förankrat på vardera sidan om öppningsbar räckesdel.


öppningsbar räckesdel får i stängt läge förankras i anslutande räcken.


övergång mellan öppningsbar räckesdel och anslutande permanent räcke ska uppfylla kraven för övergångar och kopplingselement enligt avsnitt 7.3.8 och 7.3.9.


Kapacitetsklass öppningsbar räckesdel ska ha en kapacitetsklass som uppfyller krav enligt 7.3.4.2 Kapacitetsklass.


Arbetsbredd öppningsbar räckesdel 40 m eller kortare ska ha arbetsbreddsklass som är högst en klass större än anslutande räckens arbetsbreddsklass förutsatt samma kapacitetsklass, se avsnitt 7.3.10.2 Kapacitetsklass.


öppningsbar räckesdel som är längre än 40 meter ska ha en arbetsbreddsklass som inte överstiger samtliga anslutande räckens arbetsbreddsklass förutsatt samma kapacitetsklass.


öppningsbar räckesdel som har högre kapacitetsklass än anslutande räcken får ha en arbetsbreddsklass som är en klass högre än anslutande räckes arbetsbreddsklass.


Skaderiskklass öppningsbar räckesdel ska uppfylla krav för skaderiskklass A eller B  *) . *) Skaderiskklass C tillåts alltid då minst ett av anslutande räcken har skaderiskklass C. Skaderiskklass C kan godtas även i andra fall, men endast efter motivering och Beställarens godkännande.


Tillsatser och kombinerade anordningar Allmänt En längsgående fordonsåterhållande skyddsanordning som omfattas av en harmoniserad teknisk specifikation får förses med tillsatser eller utföras som kombinerad anordning om krav i avsnitt 7.3.11.2 Tillsatser och kombinerade anordningar uppfylls.


Skyddsanordning får inte användas som bärare av annan anordning eller konstruktion än vad som framgår i avsnitt 7.3.11.2 Tillsatser och kombinerade anordningar.


Sträckor med tillsatser och kombinerade anordningar ska vara inledda, sammanfogade och avslutade på ett trafiksäkert sätt.


Skyddsanordning med tillsatser eller kombinerad anordning får inte inkräkta på det fria rummet enligt avsnitt 6.1.1 Fria rummet.


Vid påkörning motsvarande kapacitetsklassbestämmande prov får inte delar som är tyngre än i respektive provningsstandard angiven vikt lossna.


Tillsatser eller kombinerade anordningar på räcken som ska uppfylla kraven på släthet, enligt avsnitt 7.3.4.8 Släthet, ska vara utformade med särskild hänsyn till oskyddade trafikanter.


Tillsatser Skyddsanordning försedd med tillsatser ska uppfylla ställda krav på egenskaper hos skyddsanordningen.


Underglidningsskydd ska monteras enligt tillverkarens anvisningar och, i avsnitt 7.3.4.9 Skydd mot underglidning, angivna begränsningar.


Kombinerade anordningar Kombinerad anordning ska uppfylla ställda krav avseende kapacitetsklass och skaderiskklass.


Kombinerad anordning placerad i skiljeremsa ska uppfylla ställda krav på egenskaper hos skyddsanordningen.


Anordning monterad på skyddsanordning får inte betraktas som skyddad av räcke.


Räckestyp Allmänt Beställare ska ange räckestyp. Räckestyp ska motiveras och dokumenteras i PM. Träklädda stålräcken får inte användas på vägar med VR ≥ 80.


Räcken i mittremsa Sidoräcken Slänträcken Slänträcken ska endast användas vid ombyggnad och förbättring av vägars sidoområden där åtgärden kan genomföras utan att befintliga slänter behöver justeras. Slänträcken får inte användas vid nybyggnad.


\"Allmänt Använda beteckningar avseende eftergivlighet ska vara enligt {SS-EN 12767:2019 \"Vägutrustning – Eftergivlighet hos bärare av vägutrustning – Krav och provningsmetoder\"}  *) . *) Produkter klassificerade enligt SS-EN 12767:2007 godtas också och dess egenskaper betecknas enligt dåvarande system.\"


Krav på eftergivlig vägutrustning avser bärare av vägutrustning; belysnings-, trafiksignal-, vägmärkes- och vägvisningsstolpar såväl som t ex GCM-räcken, pollare, stängsel samt markerings- och kantstolpar.


Klassificering av eftergivlighet Klassificering av eftergivlighet ska göras enligt {SS-EN 12767:2019} *) . *) Klassificering enligt SS-EN 12767:2007 godtas också.


Val av bärare av vägutrustning Allmänt Stolpe som är möjlig att klättra upp i ska vara försedd med klättringsskydd om den är placerad inom område där det är sannolikt att barn kan vistas. Stolpe ska vara eftergivlig i minst samtliga de riktningar som den kan komma att bli påkörd i.


\"Stolpe placerad i slänt med lutning 1:3 eller brantare får inte vara av typen avskjuvningsbar led (\"Slip Base\").\"


Kravet ovan om stolpe placerad i slänt avser vägar med VR70 eller högre samt korsningar.


Stolpe och bärare av vägutrustning, även eftergivlig, får inte vara placerad inom ett räckes deklarerade arbetsbredd och i förekommande fall fordonsinträngning, se avsnitt 7.3.4.3 Arbetsbredd och fordonsinträngning.


Hastighetsklass På väg med referenshastighet VR ≥ 80 km/h ska stolpe med hastighetsklass 100 användas.


På väg med referenshastighet VR ≤ 70 km/h ska stolpe med hastighetsklass 70 eller 100 användas.


Energiabsorption Allmänt Uppfångande belysningsstolpe (HE och LE) får inte användas som ersättare för vägräcke, där detta behövs enligt kriterierna för räckesanvändning.


Belysningsstolpe, matning med luftledning Stolpe försedd med luftledning ska vara krockprovad med luftledning och uppfylla krav för icke uppfångande stolpe (NE).


Skaderiskklass Uppfångande stolpe (HE och LE) ska minst uppfylla kraven för skaderiskklass E enligt {SS-EN 12767:2019} *) .


Icke uppfångande stolpe (NE) ska minst uppfylla kraven för skaderiskklass D enligt {SS-EN 12767:2019} *) . *) Skaderiskklass minst 1 enligt SS-EN 12767:2007 godtas också.


Ofarliga produkter Kantstolpe ska uppfylla krav för klass 70-NE-A-NR-NR-NR-NR enligt {SS-EN 12767:2019} *) . *) Krav för klass 70NE4 enligt SS-EN 12767:2007 godtages också.


\"Om vikten överstiger 6 kg ska eftergivligheten verifieras genom provning enligt {SS- EN 12899–3} \"Vägutrustning - Permanenta vägmärken - Del 3: Kantstolpar och retroreflektorer\"}.\"


Provning och utvärdering av eftergivlighet


Allmänt Provningsförfarande i standarden {SS-EN 12767:2019} *) ska användas för att på annan utrustning bestämma: 1. eftergivlighet, ofarlighet. *) SS-EN 12767:2007 godtas också.


Energiabsorption Grad av energiabsorption ska bestämmas utifrån påkörande fordons hastighet efter påkörningen, se {SS-EN 12767:2019} *) . *) SS-EN 12767:2007 godtas också.


Skaderiskklass Skaderiskklass ska bestämmas utgående från de vid påkörningsförsöket uppmätta accelerationerna i tre riktningar enligt {SS-EN 12767:2019} *) , ASI-värdet samt beräknad islagshastighet mot framruta eller instrumentbräda för en obältad passagerare enligt {SS-EN 12767:2019} *) , THIV-värdet. *) SS-EN 12767:2007 godtas också. Produktfamiljer


Sektion tätort – gaturum Boverkets föreskrifter om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader {ALM}, ska tillämpas 1. inom detaljplanelagt område, 2. på rastplatser, 3. på busshållplatser, 4. på anslutande gångytor till ovanstående. Gaturumsbeskrivning


Separering av GCM-trafik från övrig fordonstrafik


Inledning GCM-separering vid olika hastigheter och flöden.


Integrering av gående och fordon Där gående är integrerade på samma yta som fordon, ska utformning och trafikregler stödja samverkan mellan trafikanterna.


På integrerad yta ska de gåendes tillgänglighet, trygghet och trafiksäkerhet vara dimensionerande för utformning.


Där oskyddade trafikanter och spårvägstrafik integrerats ska breddbehov för spårvagn enligt avsnitt 8.4.8 vara markerad på trafikytan.


Torg/Gågata På torgyta ska gåendes anspråk på tillgänglighet, trygghet och trafiksäkerhet vara dimensionerande för utformning. Målpunkter ska vara hoplänkade med gena och entydiga gångstråk.


Fordonstrafik på torgyta ska vara underordnad gångtrafikanters anspråk på tillgänglighet, trygghet och trafiksäkerhet.


Utformning ska ge stöd för att fordonstrafik framförs i maximalt gångfart.


Torgytas ytskikt ska vara utformat så att ytan underlättar för gångtrafikanter.


Gångfartsområde Utformning ska ge stöd för att fordonstrafik framförs i maximalt gångfart.


Utformning ska ge stöd för fordonsförares väjningsplikt mot gående. Parkeringsplats ska vara särskilt utmärkt.


Ytskikt ska vara utformat så att ytan underlättar för gångtrafikanter.


För personer med funktionsnedsättning ska det finnas längsgående zon som är fredad från fordonstrafik.


Gångfartsområde ska ha gångstråk med konstgjorda och/eller naturliga ledstråk för att ge ledning till personer med synnedsättning.


Fordonstrafikbanor Förutsättning Fordonstrafikbanor är avsedda för trafik med fordon och spårvagnar (i förekommande fall). Således omfattas körbanor (inkl. körbanor med spårvagn i blandtrafik) och cykelbanor.


Fordonstrafikbanor ska vara dimensionerade efter 1. referenshastighet, 2. dimensionerande trafiksituation, DTS, se Krav (TRV 2022:002) VGU, avsnitt 5.2.2 Dimensionerande trafiksituation för motorfordon (DTS).


Väg i tunnel ska ha samma fri bredd som motsvarande väg i ytläge, med eventuella tillägg för väggeffekt. Undantag medges efter att det motiverats och godkänts av Beställaren enligt dennes anvisningar.


Motorväg Vägbanor Tätortsnära fyrfältig motorväg ska avseende sektionsindelningen och markering vara utformad enligt Figur 8.1.


Figur 8.1 Utformning av motorväg i tätort Fyrfältig motorväg i tunnel ska avseende sektionsindelningen och markering vara utformad enligt Figur 8.2.


Figur 8.2 Utformning av motorväg i tunnel


övriga flerfältsgator/-vägar Val mellan två- och fyrfältig sektion ska ske med hänsyn till 1. framkomlighet för bil/ mc- och GCM-trafik, 2. säkerhet för bil/ mc- och GCM-trafik, 3. stadsbild.


Tvåfältiga huvudnätsgator/ -vägar Gata som ingår i huvudnät för bil/ mc ska vara utformad och dimensionerad så att 1. god trafiksäkerhetsstandard upprätthålls, 2. trafik har tillräcklig framkomlighet, 3. utrymme ges för andra önskvärda aktiviteter på platsen, 4. kollektivtrafik har god framkomlighet, 5. körbanor har utrymme för dimensionerande fordon, 6. gator ges välproportionerade rumsbildningar med särskild hänsyn till långsamma och snabba trafikanter, 7. hänsyn tas till omgivningens krav på störningsfrihet.


Kollektivtrafik ska ges god framkomlighet även där övrig bil-/ mc-trafiks framkomlighet är reducerad.


En- och tvåfältiga lokalnätsgator Det ska klargöras om gatan är utpekad i något annat trafikslags nät, exempelvis huvudnät för cykel, kollektivtrafik eller utryckning.


Dimensionerande trafiksituation, DTS, ska bekvämt hantera en ofta förekommande trafiksituation.


Dimensionerande trafiksituation, DTS, ska kunna hantera en exceptionell trafiksituation.


Lokalnätsgatas vägbana ska utöver DTS innehålla andra funktioner som kan vara nödvändiga för gatans funktion, t.ex. för lastning och lossning av gods, bilparkering etc.


Gata ingående i lokalnät för  bilar/ mc ska vara utformad och dimensionerad så att 1. hänsyn ges till övriga trafiknäts trafikanter, 2. god trafiksäkerhetsstandard upprätthålls, särskilt för gående och cyklister, 3. utrymmesstandard är god för bussar och spårvagn i linjetrafik (vid behov), 4. god tillgänglighet för bil-/ mc-förare uppnås, men framkomligheten kan vara låg.


Gator i lokalnätet ska ges välproportionerade rumsbildningar med särskild hänsyn till långsamma trafikanter.


Gator i lokalnätet ska utformas med hänsyn till omgivningens krav på störningsfrihet.


Bussfält Vid dimensionering av körfältsbredd ska 1. god framkomlighet för bussar säkerställas, 2. god säkerhet för cykeltrafik säkerställas.


Cykeltrafik som använder bussfältet ska beaktas vid dimensionering av körfältbredd för att säkerställa god framkomlighet för bussarna och en god trafiksäkerhet.


Cykelfält Cykelfält ska markeras och placeras enligt något av alternativen i Figur 8.3.


Figur 8.3 Markering av cykelfält närmast kantstöd, utanför längsparkering respektive mellan körfält för bil-/ mc-trafik.


Cykelfält utmed kantstöd (högerplacerat cykelfält) ska vara minst 2,0 m brett.


Cykelfält utanför längsparkering för  bil/ mc ska vara 1. minst 1,5 m brett, 2. placerat utanför längsparkeringen, 3. placerat så att avståndet från kantstödet till den yttre markeringen av cykelfältet är minst 4,3 m *) . *) Undantag ned till 3,9 m medges efter motivering och Beställarens godkännande.


Där rutor för längsparkering utmed kantstöd är markerade med större bredd än 2,0 m ska avståndet mellan kantstöd och den yttre markeringen av cykelfält utanför längsparkeringen ökas med motsvarande skillnad. Cykelfält mellan körfält för biltrafik får inte finnas vid VR>60.


Cykelfält mellan körfält för biltrafik ska vara minst 1,5 m bred. Undantag medges ned till 1,2 m efter motivering och Beställarens godkännande. Cykelfält får inte markeras förbi parkering med tväruppställning.


Spårväg Avstånd mellan spårvagn och intilliggande fordonstrafik och hinder ska vara dimensionerad för vagnens rörelse och för aktuell dimensionerande trafiksituation (DTS). Hänsyn ska tas till vagnens fjädring, vagnutslag och rälsförhöjning.


Hänsyn ska även tas till Spårinnehavarens eventuella breddkrav. Där spårväg går i blandtrafik med andra fordon får inte mittplacerade kontaktledningsstolpar förekomma  *) . *) Undantag kan göras för blandtrafikområden där endast underhållsfordon får köra.


Spårväg i blandtrafik Spårväg i kollektivtrafikkörfält Spårväg i fullt integrerat blandtrafik (helintegrerad gatumiljö)


Kollektivtrafik i reserverat utrymme Mellan separerade kollektivtrafikkörfält för buss och spårväg och övriga körfält ska finnas fysisk avgränsning som förhindrar att andra fordon kan byta körfält till kollektivtrafikkörfält.


Med fysisk avgränsning avses avgränsning som förhindrar eller försvårar körfältsbyte till reserverat kollektivtrafikutrymme.


Sidoplacerad spårväg ska ha skyddsavstånd till gata med motriktad trafik utöver kravet enligt kapitel 6.4.4. Skyddsavståndet mellan närmaste spårmitt och vägbanekant  ska vara minst 3.5 m vid VR40 och 5.0 m vid VR 60.Undantag från detta kan göras om särskilda skyddsåtgärder vidtas.


Sidoområde Säkerhetszonen ska utformas med omsorg så att den bidrar till tydlighet, säkerhet och trygghet för GCM-trafikanter i körbanans närhet och fordonstrafikanter på körbanan.


Säkerhetszonen ska utformas så att avkörande fordon så långt som möjligt inte välter eller krockar med oeftergivliga föremål.


Oeftergivliga föremål får inte förkomma i säkerhetszonen om inte ett räcke eller motsvarande skyddar mot påkörning. Undantag medges för 1. bomdriv vid plankorsningar, 2. portaler vid plankorsningar, 3. Trafiksignaler i korsning  *) . *) Efter Beställarens godkännande


Sidoområde motorväg Sidoområde ska utformas enligt Tabell 8.1. Tabell 8.1 Sidoområdesutformning längs motorväg i tätort.


VR Sidoområdesutformning Säkerhetszon. 100 Flack släntutformning (lutning ≤ 1:4 enligt avsnitt 7.1.1.3.1 Sidoområdesutformning) åDT-Dim ≥ 8000: 11 m åDT-Dim < 8000: 10 m 80 åDT-Dim > 8000: 8 m åDT-Dim 2000-8000: 7 m åDT-Dim 1000-2000: 6 m åDT-Dim <1000: 5 m 60 åDT-Dim > 8000: 7 m åDT-Dim 4000-8000: 6 m åDT-Dim 2000-4000: 5 m åDT-Dim 1000-2000: 4 m åDT-Dim <1000: 3 m


Väg ska ha räcke där: 1. Innerslänt är brantare än 1:4 *) , 2. bankhöjd är >3,0 m, 3. bankdike är smalare än 1,0 m, 4. ytterslänt vid bankdike är brantare än 1:4, 5. skärningsdike är smalare än 0,5 m, 6. skärningsdike saknar minst 0,5 m bred ytterslänt med lutning 1:4 utanför skärningsdikesbotten, 7. övre ytterslänts skärningsslänt lutar brantare än 1:2 8. bergskärning brantare än 1:2 börjar lägre ned än 3,0 m över dikesbotten, 9. säkerhetszon är mindre än krav i Tabell 8.1. *) Undantag kan medges efter utredning redovisad och godkännande av Beställaren.


Sidoområde övriga gator/vägar Gator och vägar med referenshastigheten 80 km/h


Gator med referenshastighet 80 km/h ska utformas så att huvuddelen av trafikanterna inte förväntas överskrida 80 km/h.


Säkerhetszon ska vara enligt Tabell 8.2. Tabell 8.2 Sidoområdesutformning 80 km/h


VR Sidoområdesutformning Säkerhetszon. 80 Flack släntutformning (lutning ≤ 1:4 enligt avsnitt 7.1.3.3.1) åDT-Dim > 8000: 8 m åDT-Dim 2000-8000: 7 m åDT-Dim 1000-2000: 6 m åDT-Dim <1000: 5 m


Gator och vägar med referenshastigheten 60 km/h Gator med referenshastighet 60 km/h ska utformas så att huvuddelen av trafikanterna inte förväntas överskrida 60 km/h.


Säkerhetszon ska vara enligt Tabell 8.3. Tabell 8.3 Sidoområdesutformning 60 km/h


VR Sidoområdesutformning Säkerhetszon 60 Flack släntutformning enligt avsnitt 7.1.4.3. åDT-Dim > 8000: 7 m åDT-Dim 4000-8000: 6 m åDT-Dim 2000-4000: 5 m åDT-Dim 1000-2000: 4 m åDT-Dim <1000: 3 m


Gator med referenshastigheten 40km/h Gator med referenshastighet 40 km/h ska utformas så att huvuddelen av trafikanterna inte förväntas överskrida 40 km/h.


Säkerhetszon ska anpassas utifrån situation och gaturummets egenskaper, enligt Tabell 8.4.


Tabell 8.4 Säkerhetszon VR40 *) Situation Gaturum som genom sin karaktär kan inbjuda till höga hastigheter med egenskaper som: -genomfartsleder -breda gator med långa länklängder -höga flöden


Gaturum som genom sin karaktär inte inbjuder till höga hastigheter, -korta länklängder, -oftast lägre flöden


Gaturum som genom sin karaktär och täta korsningar ger låga hastigheter -korta länklängder, -låga flöden


Säkerhetszon 2 m 1 – 2 m 0,5 – 1 m *) Säkerhetszon för VR40 kan efter att det motiverats och godkänts av Beställaren även tillämpas för lokalnätsgator med VR50.


Gator med referenshastigheten 30 km/h Gator med referenshastighet 30 km/h ska utformas så att huvuddelen av trafikanterna inte förväntas överskrida 30 km/h.


Stolpar och träd ska placeras med hänsyn till: 1. oskyddade trafikanter 2. drift och underhåll.


Skiljeremsor Skiljeremsor ska vara utformade så att de bidrar till tydlighet, säkerhet, gaturummets karaktär och trygghet för GCM-trafikanter i körbanans närhet och fordonstrafikanter på körbanan.


Om miljö i skiljeremsa eftersträvas som efterliknar gräs,- ängs- eller annan vegetation ska levande material användas


Mittremsa Motorväg ska ha räcke i mittremsa. Flerfältsväg med VR > 80 km/h ska ha räcke i mittremsa.


Räcke i mittremsa ska vara utformat och placerat så att kraven på räckesfunktion uppfylls i de trafikriktningar som förekommer vid räcket.


Sidoremsa Dimensionering för drift Vid utformning av gaturum ska yta som krävs för att magasinera snö utredas och anges.


Vintertid ska trafiksäkerhetsstandard och tillgänglighetsstandard kunna upprätthållas.


Del av vägbana för GCM-trafik ska vara dimensionerad för maskinell snöröjning avseende: 1. Bärighet 2. Fysisk utformning


Gångbanor Principutformning På en gångbana ska det minst finnas utrymme för att gå intill en rullstol eller rollator.


Längs varje kvarter ska det finnas vändmöjlighet för gående med rollator och för rullstolsburen.


Vändmöjlighet får inte inskränka på andra trafikantgruppers trafikytor.


Detaljutformning Den dimensionerande trafiksituationen ska upprätthållas längs hela gångbanan  *) . Gångbana ska vara ≥ 2,0 m bred **) .


Ytskikt ska väljas och anläggas så att risken att snubbla och falla reduceras till en nivå som motsvarar en väl utförd asfaltbeläggning. *) Undantag medges för punktvisa inskränkningar som lämnar utrymme för gående med ledsagare att passera. **) Gångbana kan vara ≥ 1,8 m bred, om vändzoner placeras med jämna mellanrum.


Separering av gående från cykeltrafik På GCM-bana/-väg ska gående separeras från cykeltrafik  *) . *) Undantag får göras vid flöde < 500 gående + cyklar under vardagsdygn max-månad, efter motivering och Beställarens godkännande.


Typsektioner Bredd och indelning Enkelriktad cykelbana ska vara minst 1,2 m bred. Dubbelriktad cykelbana ska vara minst 1,8 m bred.


Cykelbanas bredd ska ha ett tillägg på 0,3 m om intilliggande gångbana är förhöjd mot cykelbanan med kantstöd.


På bro ska cykelbanas bredd ha ett tillägg på 0,3 m mot kantbalk. GCM-bana för enkelriktad cykeltrafik ska 1. vara delad i en gångdel och en cykeldel, 2. ha en cykeldel som är minst 1,2 m bred.


GCM-bana för dubbelriktad cykeltrafik ska 1. vara delad i en gångdel och en cykeldel, 2. ha en cykeldel som är minst 1,8 m bred.


Där GCM-bana ligger omedelbart intill byggnads fasad ska avståndet mellan fasad och cykelbana/cykeldel vara ≥ 2,5 m. Gångyta som del av GCM-bana ska vara minst 1,8 m bred *) .


GCM-väg i huvudnät ska vara minst 3,6 m bred  *) . GCM-väg i huvudnät ska ha en gångdel som är minst 2,0 m bred  *) . *) Undantag kan medges efter motivering och Beställarens godkännande.


Skyddsremsa för cykelbana/GCM-bana Enkelriktad cykelbana/cykeldel som gränsar mot körbana, där fordonsuppställning är förbjuden, ska ha en skyddsremsa mot körbanan med bredd ≥ 0,3 m.


Dubbelriktad cykelbana/cykeldel som är förhöjd mot körbana, där fordonsuppställning är förbjuden, ska ha en skyddsremsa mot körbanan som är ≥ 0,8 m bred *) .


Cykelbana/cykeldel som gränsar mot körbana, där fordonsuppställning förekommer, ska till skydd mot uppslängande bildörrar ha en skyddsremsa mot körbanan med bredd ≥ 1,0 m **) .


Cykelbana/cykeldel som gränsar mot längsgående hinder (längd > 3 m) såsom stödmur, stängsel, häck o.dyl. ska ha en skyddsremsa mot hindret med bredd ≥ 1,2 m ***) , enligt Figur 8.4 och Figur 8.5.


Skyddsremsa för cykelbana/GCM-bana ska vara fri från fasta hinder med undantag av belysningsstolpar och vägmärkesstolpar.


Skyddsremsa ska ha ett sådant underlag att det är möjligt att cykla på den utan risk att cykla omkull. *) Undantag kan medges till ≥ 0,4 m efter motivering och Beställarens godkännande. **) Undantag medges till ≥ 0,7 m efter motivering och Beställarens godkännande. ***) Skyddsremsans bredd får minskas till ≥ 0,6 m efter motivering och Beställarens godkännande.


Vid räcke ska skyddsremsa för cykeltrafik vara ≥ 0,3 m.


Figur 8.4 Skyddsremsa mot stängsel och häck


Figur 8.5 Skyddsremsa mot stödmur, bergskärning m.m.


Säkerhetszon för cykeltrafik Yta avsedd för cyklister och moped klass II ska i sidoområdet ha en säkerhetszon för cykeltrafik på vardera sidan av ytan avsedd för cyklister.


Säkerhetszon för cykeltrafik ska vara 0,6 m bred  *) . Inom säkerhetszon för cykeltrafik får inte: 1. Stolpe eller annat fast föremål finnas. 2. Vegetation utöver marktäckande gräs o.dyl. förekomma. *) Undantag gäller vid räcke där säkerhetszonen utgår .


Trygghetszon Utformning vid gångpassage/övergångsställe Cykelbana förbi övergångsställe/gångpassage som korsar intilliggande körbana/spårväg ska vara utformad på sådant sätt att det finns en tydlig väntyta för gående.


Väntyta för gående ska vara skild från cykelbana. Väntyta för gående belägen mellan körbana och cykelbana ska ha en bredd ≥ 2,0 m  *) . *) Bredden får minskas till 1,4 m efter motivering och Beställarens godkännande.


Utformning vid kollektivtrafikhållplats Kollektivtrafikhållplats ska ha en på- och avstigningsyta närmast kantstödet med bredd ≥ 2,25 m eller enligt krav i avsnitt 11.1.6 Utformning av plattform.


På- och avstigningsyta ska vara skild från cykelbana  *) . *) Om utrymme saknas att dra cykelbanan bakom väderskyddet och antalet cyklister/ bussresenärer är litet, kan undantag medges efter motivering och Beställarens godkännande.


Utformning vid planskild GCM-korsning Förutsättning Planskild GCM-passage i detta avsnitt avser passage som löper under andra väganläggningar.


I direkt anslutning till planskilda GCM-passager ska anslutande trappa eller korsning mellan GCM-vägar vara lokaliserade enligt avsnitt 10.3.11.6 Planskilda GCM- passager.


Anläggningsdetaljer beträffande gångytor, gångbanor, cykelbanor och friliggande GCM-vägar Beläggningsmaterial


Gångyta och cykelyta ska vara 1. jämn, 2. fast, 3. slät, 4. halkfri. Brunnar Springor i brunnsgaller får inte vara parallella med cykeltrafikens färdriktning.


Utformning med avseende på drift Vid utformning av gaturum ska yta som krävs för att magasinera snö utredas och anges.


Vintertid ska trafiksäkerhetsstandard och tillgänglighetsstandard kunna upprätthållas.


GCM-bana Vägbana för GCM-trafik ska vara dimensionerad för maskinell snöröjning.


Gångbana angränsande till väg ska vara utformad så att den kan plogas till en bredd av ≥ 1,8 m.


Friliggande GCM-vägar Friliggande GCM-vägar ska vara dimensionerade för maskinell snöröjning.


Friliggande GCM-vägar ska vara utformade så att de kan plogas till en bredd av ≥ 2,25 m.


Karaktär och gestaltning Hänsyn till natur- och kulturmiljöer Se avsnitt 7.1.6.1 Hänsyn till natur- och kulturmiljöer.


Gatuträd och annan vegetation Utrymme för träds rötter och krona ska beaktas vid utformning av gaturummet.


Utformning av gaturummet ska ge trädrötter möjlighet att växa minst i två riktningar.


Orienterbarhet Orienterbarhet ska finnas med som en aspekt vid planering eller ombyggnad av gaturum/parkrum. Målpunkter ska vara lätta att röra sig mellan utifrån orienterbarhet.


Målpunkt ska vara utformad så att den tydligt framträder genom tillräcklig ljushetskontrast mot omgivningen.


Ledstråk, naturliga eller konstgjorda Ledstråk för personer med synnedsättning/blindhet ska finnas på öppna ytor och i breda sektioner för att skapa orienterbarhet.


Målpunkt ska vara lätt att upptäcka genom att följa naturliga eller konstgjorda ledstråk.


Ledstråk för personer med synnedsättning/blindhet ska 1. ge ledning, 2. varna, 3. upplysa om val.


Ledstråk ska vara 1. utformat så att ett önskat rörelsemönster stöds, utan långa omvägar, 2. lätt att identifiera för personer med synnedsättning, 3. lätt att följa för personer med synnedsättning, 4. placerade samt ge orientering på en säker gångyta utan fordonstrafik.


Ledstråk får inte vara placerat på en yta avsedd för cyklister. Om möjlighet till naturligt ledstråk saknas ska konstgjorda ledytor komplettera naturliga ledytor så att ett kontinuerligt ledstråk bildas.


Ledstråkets bredd samt ytterligare minst 0,6 m på båda sidor ska vara utformat utan hinder. I undantagsfall då denna utformning inte är möjlig, ska hinder vara markerat med naturlig avgränsning eller ljushetskontrastmarkering.


Där konstgjord ledyta ansluter till naturlig ledyta ska anslutning vara utförd så att ledytorna blir sammanhängande.


Konstgjord led- samt varningsyta ska vara utformade enligt krav i avsnitt 8.6.5.1 Konstgjorda ledytor och 8.6.5.2 Konstgjorda varningsytor.


Ledyta samt varningsyta ska ha en ljushetskontrast som uppgår till minst 0,40 enligt NCS (Natural Color system) mot omgivande yta.


Ljushetskontrast mellan ledyta och omgivande yta får inte understiga gränsvärde över tid.


Ljushetskontrast mellan varningsyta och omgivande yta får inte underskrida gränsvärde över tiden.


Både ledyta och varningsyta ska vara taktilt kontrasterande mot omgivningen.


Naturlig och konstgjord ledyta ska vara lätt att följa med teknikkäpp utifrån den taktila skillnaden mellan två ytor. Naturlig ledyta av smågatsten mot asfalt får inte användas.


Konstgjorda ledytor Konstgjord ledyta ska vara utformad med en ytstruktur som gör att den är enkel att följa och att uppfatta.


Konstgjord ledyta ska vara utformad med en sinusstruktur enligt {ISO 23599:2012}. Ledyta med sinusstruktur ska utföras enligt Figur 8.6


Figur 8.6 Ledyta med sinusstruktur (ISO 23599:2012)


Där ovanstående sinusstruktur inte kan användas ska ledytan vara utformad med ribbstruktur enligt ISO 23599:2012. Ledyta med ribbstruktur ska utföras enligt Figur 8.7 samt Tabell 8.5


Figur 8.7 Ledyta med ribbstruktur (ISO 23599:2012)


Tabell 8.5 Mått på ribbstrukturen. Avstånd i längdled mellan ribbornas toppar 10 − 30 mm med hänsyn till vattenavrinning Bredd på toppen b 1 ; botten 10 mm bredare, mm


c/c-avstånd mellan ribborna s, mm Ribbans minimilängd i toppen l 1 ; botten 10 mm längre, mm 17 57-78 ˃ 270 20 60-80 ˃ 270 25 65-73 ˃ 270 30 70-85 ˃ 270


Höjden på ledytans struktur utomhus ska vara 5 mm. Sinusstrukturen/ribborna ska vara placerade i färdriktningen. Konstgjord ledyta ska vara 0,60 – 0,70 m bred.


Konstgjorda varningsytor Där gångstråk avbryts av köryta med korsande fordonstrafik ska tydlig varningsmarkering finnas för personer med orienteringssvårigheter.


Tydlig varningsmarkering ska utgöras av kantstöd, varningsyta med kupolplattor eller dessa i kombination.


Varningsmarkering ska finnas såväl i den punkt där gångtrafikanten lämnar gångytan som i den punkt där gångtrafikanten åter ansluter till gångytan.


Varningsyta ska placeras på en säker gångyta, som inte inskränks av svängande fordonstrafik.


Varningsyta ska ha skurna kupoler enligt {ISO 23599:2012}. Varningsytor med skurna kupoler ska utföras enligt Figur 8.8  *) samt Tabell 8.6. *) Kupolerna kan även ligga diagonalt i 450 med den huvudsakliga färdriktningen (ISO 23599:2012).


Figur 8.8 Varningsytor med skurna kupoler som ligger parallellt.


Tabell 8.6 Toppdiameter och motsvarande avstånd mellan skurna kupoler eller koner


Toppdiameter på den skurna kupolen eller konen d 1 . Bottendiametern är 10 mm större mm


Tabelltext: Avståndet avser det kortaste avståndet mellan två avkortade angränsande kupoler eller koner som kan vara parallella eller diagonalt i 45° med färdriktningen.


Avståndet ska vara inom de angivna områdena i förhållande till den övre diametern i Tabell 8.6. Varningsytans strukturhöjd ska vara 5 mm utomhus.


En varningsyta ska vara minst 1000 mm djup i färdriktningen där kantstöd saknas.


Konstgjorda valytor Där det konstgjorda ledstråket ger möjlighet till vägval eller riktningsändring ska en valpunkt vara utmärkt med en valyta.


Valyta ska vara slät, utan fasade kanter eller kännbara fogar. Valyta ska kontrastera i ljushet mot ledytan.


Ljushetskontrasten ska uppgå till minst 0,40 enligt NCS {Natural Color system}. Valyta ska vara kvadratisk med sida 0,90–1,05 m.


Omgivande ytor Konstgjord ledyta och varningsyta ska omges av slät yta utan kännbara fogar.


Omgivande slät yta ska vara minst 0,60 m bred på var sida om konstgjord ledyta.


Omgivande slät yta ska vara minst 0,60 m bred på var sida om varningsyta där utrymme finns.


Möblering Möbleringszon Möbleringszon ska finnas där stolpe, träd etc. är placerad inom gatumark intill gångyta och/eller cykelbana.


Möbleringszon som är avgränsad med kantstöd (nivåskillnad) får inte vara placerad närmare cykelbana än 0,3 m.


Möbleringszonens bredd ska väljas så att dimensionerande gatumöbler och vägutrustning ryms. Möbleringszonens ytskikt ska vara avvikande från gångyta.


Belysning För belysning i tätort gäller avsnitt 14.1.2 Belysning i tätort


Placering av träd, belysning, stolpar för vägmärken m.m. Träd får inte placeras nära gatukorsning eller övergångsställe se vidare avsnitt 10.3.1 Gatukorsningar (Figur 10.23 och Figur 10.24).


Träd får inte placeras inom siktområde vid anslutande eller korsande GCM-väg se vidare avsnitt 10.3.11.2.2 Siktområde.


Val av trädslag är avgörande för möjligheten att ha träd i spårvägsmiljö.


Vid placering av träd intill spårväg ska plats för kontaktledningsstolpe och dess fundament finnas mellan träden.


Träd intill spårväg ska placeras så att trädkronas grenar och lövverk i fullvuxet skick inte kommer närmare kontaktledningsstolpe än 0,5 m.


Träd intill spårväg ska vara placerade så att trädkronas grenar och lövverk i fullvuxet skick inte kommer närmare kontaktledning än 1,5 m.


Träd intill spårväg ska vara placerade så att träds rotsystem i fullvuxet skick inte påverkar spårs position eller kontaktledningsstolpes lutning.


Vegetation intill spårväg får inte vara sådan att den fäller ifrån sig löv eller barr som kan orsaka lövhalka för spårvagn.


Vegetation intill spårväg får inte vara sådan att den fäller ifrån sig grenar eller liknade som kan skada spårvagn eller spårvägsanläggning.


Belysningsstolpars placering ska vara samordnad med befintliga och planerade träd så att belysningen inte skyms, varvid hänsyn ska vara tagen till trädkronors utbredning i fullvuxet skick.


Stolpe för belysning, vägmärke, kontaktledning m.m. eller annat fast föremål får inte förekomma på cykelbana, GCM-bana eller GCM-väg.


Stolpe för belysning, vägmärke, kontaktledning m.m. eller annat fast föremål får inte förekomma inom säkerhetszon för cykeltrafik se vidare avsnitt 8.5.2.2.3 Säkerhetszon för cykeltrafik.


Stolpe för belysning, vägmärke, kontaktledning m.m. samt annat fast föremål ska vara placerad antingen: a) i möbleringszon, b) utanför gångbanan c) inom 0,5 m från gatumarkens yttre gräns vid fasad eller allmän-plats-mark som inte är gata.


Stolpe för vägmärke vid övergångsställe, busshållplats och taxistation ska vara placerade nära körbanekant. Vägmärke ska dock inte placeras närmare än 0,5 m från körbanekant.


Då det finns cykelbana ska stolpe för vägmärke som ska vara placerat nära körbanekant vara placerad i möbleringszon som är 1. minst 1,2 m bred, 2. belägen närmast kantstöd, d.v.s. mellan körbana och cykelbana.


Uteserveringar Uteservering ska betraktas som längsgående hinder (längd > 3 m).


Servering ska vara omgärdad av fast avgränsning med en höjd av minst 0,9 m.


Den fasta avgränsningen ska ha minst 0,04 meter hög kant i marknivå längs avgränsningen.


Om upptäckbar kant saknas på fast avgränsning ska en tvärslå parallellt med marken finnas på en höjd av maximalt 0,3 meter.


Varningsmarkering för möbler, nivåskillnader och hinder Bänkar och stolpar och andra fasta hinder ska vara tydligt markerade visuellt med varningsmarkering.


Bänkar och stolpar ska vara utformade så att de kan upptäckas med teknikkäpp (vit käpp). Varningsmarkering ska ha en ljushetskontrast på minst 0,4 enligt NCS.


Fasta objekt och byggnadsdelar som kan utgöra fara eller hinder ska vara placerade och utformade så att risken för ofrivilliga sammanstötningar begränsas.


Där fasta objekt och byggnadsdelar kan utgöra fara eller hinder ska dessa hinder varningsmarkeras.


Utstickande byggnadsdelar, exempelvis trappor, skyltar och balkonger, placerade lägre än 2,20 m över marken ska vara tydligt varningsmarkerade eller åtgärdade på annat sätt.


Varningsmarkering ska vara placerad och utformad så att den lätt kan uppmärksammas även av person som är synsvag eller som har andra orienteringssvårigheter.


Transparenta glasytor ska varningsmarkeras för både stående och sittande.


Transparenta glasytor ska varningsmarkeras genom avvikande ljushet mot bakgrunden.


Trappa, ramp och hiss Gångyta ska vara utformad utan trappa  *) . Den alternativa vägen ska inte utgöra en onödigt lång omväg.


Nivåskillnad som motsvarar mer än ett våningsplan ska överbryggas med ramp  **) . *) Om det inte är möjligt att undvika att anordna en trappa ska denna kompletteras med ramp, hiss eller alternativ väg som personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan använda. **) Om det inte är möjligt eller lämpligt att anlägga ramp får överbryggningen göras med hiss och trappa.


Ramp En ramp ska 1. luta högst 1:20 mellan vilplanen, 2. ha höjdskillnad högst 0,5 meter mellan vilplanen, 3. ha fri bredd minst 1,5 meter, 4. ha fri höjd minst 2,1 meter, 5. ha minst 0,040 meter högt avåkningsskydd där det finns höjdskillnad mot omgivningen.


Ett vilplan i en ramp ska 1. vara minst 2,0 m långt, 2. ha max 2 % längslutning.


Trappa Trappa ska vara utformad enligt trappformeln: 2 x sättsteg + plansteg = 600–650 mm och 1. ha fler än två trappsteg, nivåskillnaden ska lösas på annat sätt vid mindre nivåskillnad. 2. vara bekväm att gå i, 3. ha sättstegshöjd ca 0,15 m, 4. ha planstegsdjup ca 0,30 m.


Trappsteg får inte ha olika höjd och djup i gånglinjen mellan vilplanen.


Trappor som har över 8 steg ska avdelas med vilplan. Ett vilplan i en trappa ska 1. vara minst 1,3 m långt, 2. ha max 2 % längslutning


Varningsmarkering i trappa En varningsmarkering ska 1. finnas på en trappas nedersta plansteg och motsvarande del av framkanten på trappavsatsen vid översta sättsteget i varje trapplopp, se Figur 8.9, 2. ha ett djup på minst 50 mm från framkanten eller vara placerad max 20 mm från framkanten och då utföras med prickar, 3. inte användas på mer än översta och nedersta trappsteget,


4. gå över hela trappstegets bredd, 5. ha en ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS.


Figur 8.9 Trappa med kontrastmarkering. Prickarnas diameter i varningsmarkering ska vara minst 50 mm och ha ett mellanrum som är högst 30 mm.


Ledstång i trappa och ramp En ledstång ska 1. finnas på båda sidor om trappa och ramp, 2. vara lätta att greppa om, 3. löpa oavbruten, 4. vara lätt att hålla i även förbi infästningarna, 5. ha tillräcklig kontrasterande ljushet gentemot omgivande ytor, 0,40 enligt NCS-skalan, 6. ha en höjd av 0,90 meter, 7. gå förbi översta och nedersta stegframkanten med minst 0,30 m, 8. gå förbi rampens början och slut med minst 0,30 m, 9. i ramper även finnas på en höjd av 0,70 meter.


Hiss En hiss eller annan lyftanordning ska 1. rymma en person i större utomhusrullstol samt en medhjälpare, 2. vara utformad så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga självständigt kan använda den.


Hissar som uppfyller kraven på invändiga korgmått finns i {SS-EN 81–70}, typ 3 (2,00 x 1,40 m).


Bänk/vilplats Sittplatser som kan användas av personer med nedsatt rörelseförmåga ska finnas i anslutning till gångytor och vid viktiga målpunkter.


Sittplats ska vara utformad med 1. ryggstöd, 2. sitthöjd 0,45–0,50 m, 3. armstöd, - med en höjd av 0,70 m, - med framkant som går att greppa om, - som når förbi sittytans framkant. Sittplats ska placeras vid sidan av gångbana respektive cykelbana.


När sittplats är placerad och vänd mot GCM-bana och GCM-väg, ska denna placeras minst 2,0 m från banans kant, enligt Figur 8.10. Annars ska denna placeras utanför säkerhetszon.


Figur 8.10 Placering av bänk invid GCM-väg Fram till och intill bänken ska hårdgjord, slät yta finnas.


Intill bänken ska hårdgjord yta, minst 1,0 m bred, finnas (för rullstol, barnvagn eller motsvarande).


Detaljutformning av hastighetssäkring En gata ska utformas så att det är enkelt för alla trafikanter att uppfatta vilken samspelssituation som gaturummet är avsett för.


Vid projektering ska underhållsbehov av hastighetssäkrande åtgärd tillgodoses.


Fysisk hastighetssäkrande åtgärd ska vara utmärkt för vinterväghållning.


Hastighetssäkrande åtgärder - allmänt Vid hastighetssäkrande åtgärder ska hänsyn tas till: 1. kollektivtrafik, utryckningsfordon, färdtjänst samt långa och breda transporter 2. miljöpåverkan, t.ex. buller och vibrationer, 3. drift- och underhållsfrågor


Portar Sidoförskjutning Hastighetsprofil för sidoförskjutning ska vara framtagen.


Sidoförskjutning utan avsmalning Avsmalning av körbanebredden


Enkel- eller dubbelsidig avsmalning Gupp


Allmänt Gupp ska utformas så att de ger den hastighetssäkring de är avsedda för.


Platågupp Vid platågupp ska tydlig avgränsning finnas mellan gångbana och körbana.


På gator med busstrafik ska platålängden från rampöverkant till rampöverkant vara längre än axelavståndet på dimensionerande buss.


Vägkudde Cirkelgupp Modifierat cirkelgupp ska användas  *) . Kordalängden ska vara anpassad efter dimensionerande fordon. *) Undantag medges för cirkelgupp efter motivering och Beställarens godkännade.


Modifierat cirkelgupp I ett modifierat cirkelgupp ska brytpunkten mellan gupp och gata mjukas upp enligt Figur 8.11.


Skyddsanordningar Krav enligt avsnitt 7.3 Skyddsanordningar.


Eftergivlig vägutrustning Krav enligt avsnitt 7.4 Eftergivlig väg- och gatuutrustning.


Linjeföring Om vald referenshastighet (VR) och största tillåtna hastighet (STH) inte framgår av tabeller i nedanstående avsnitt ska krav tas fram genom interpolering mellan angränsande tabellvärden. Linjeföring för väg med biltrafik


Allmänt Kapitlet avser linjeföring på sträcka, ej i korsningar . Samspel mellan plan- och profil (inte bara de enskilda utformningselementen) ska studeras för: • sikt • visuell ledning • väg- eller gaturummets utseende. • landskapsanpassning och samband.


Vägs linjeföring ska inom givna ramar vara anpassad till terrängens, bebyggelsens och omgivningens förutsättningar. Väg inklusive väg- eller gaturum ska ge god visuell ledning.


Väg inklusive väg- eller gaturum ska ge tydliga signaler till trafikanterna om lämpligt hastighetsval och annat körbeteende.


Ny väg ska projekteras så att antalet varningsmärken minimeras. Vid längre länklängder i lokalnätet ska utformning vara på sådant sätt att den begränsar möjlig hastighet till nära referenshastighet.


övergång mellan referenshastigheter ska vara tydlig och klar. I korsning och vid breddförändring, som vid ändring av typsektion och vid breddökning i kurva, ska varje körfälts linjeföring vara harmonisk.


Vid breddning av befintlig väg ska breddning om möjligt placeras så att kurvradier, som inte uppfyller krav enligt avsnitt 9.1.6, ökas.


Vid breddning av befintlig väg ska breddning om möjligt placeras så att saknade övergångskurvor kan läggas in enligt krav i avsnitt 9.1.6. Huvudnät ska ha god framkomlighet


Linjeföring ska vara utformad så att den bidrar till en jämn hastighet.


Allmänt Principer för val av linjeföring ska utgå från vald vägtyp. övergång mellan olika vägtyper och hastigheter samt vid övergång från två till ett körfält ska vara utformad för att underlätta säker körning.


Motorväg Motorväg ska vara utformad så att tillgänglig sikt minst motsvarar stoppsikt.


Plan- och profilgeometri ska vara samordnad till en harmonisk linjeföring.


Utformningen ska ge en effektiv vattenavrinning från vägbanan. Skevningsövergång får inte vara placerad på sträcka där längslutning är mindre än 0,5.


Skevningsövergång med längslutning större än 3% ska utföras med minsta tillåtna längd.


Mötesfri väg Mötesfri väg ska vara utformad så att tillgänglig sikt minst motsvarar stoppsikt.


I korsning kan mitträcke medföra svårigheter att uppnå tillräcklig sikt vilket ska beaktas vid val av vägens linjeföring. Plan- och profilgeometri ska vara samordnad.


Vid nyanläggning ska plan- och profilgeometri vara samordnad till en harmonisk linjeföring.


Vid ombyggnad med breddning ska breddningssida väljas så att plangeometrin ges bästa möjliga harmonisk linjeföring. Utformningen ska ge en effektiv vattenavledning från vägbanan.


Vid placering av omkörningssträcka och övergång ska korsningsplacering beaktas.


Vid placering av omkörningssträcka och övergång ska topografi beaktas så att inte övergångar från två till ett körfält sker efter krön eller annat som är siktskymmande. övergång ska vara utformad enligt principer i Figur 9.1.


Genomgående körfält ska vara överordnade och därmed styrande för väggeometri.


Linjeföring för genomgående körfält ska uppfylla linjeföringskrav för aktuell referenshastighet.


Mitträcke ska vara utformat med så stor horisontalradie att räckets funktion kan bibehållas.


Figur 9.1 övergångssträckor på mötesfria vägar Tvåfältsväg där omkörning ska ske i motriktat körfält


Tvåfältsväg ska vara utformad så att tillgänglig sikt minst motsvarar stoppsikt. Omkörningssikt enligt krav i avsnitt 9.1.5.1.9 ska vara uppfylld.


Utformning av plan- och profilgeometri ska ge en effektiv vattenavledning från vägbanan.


Hastighetsreduktion för tung trafik på grund av lutning ska vara beaktad.


Stigningsfält ska övervägas och samrådas om med Beställaren om fordonshastigheterna för tung trafik (Lps) på grund av lutning sjunker under 65 km/h vid VR>80, alternativt 60 km/h vid VR80 på en sträcka längre än 400 m.


Väg med spårväg i blandtrafik eller i reserverat utrymme tillsammans med buss


Linjeföringen ska vara anpassad så att krav för samtliga förekommande trafikanter och fordon uppfylls.


Väg ska vara utformad så att tillgänglig sikt minst motsvarar stoppsikt för aktuella fordonstyper.


Plan- och profilgeometri ska vara samordnad till en harmonisk linjeföring.


Utformningen ska ge en effektiv vattenavledning från vägbana och spår.


Enfältig väg Enkelriktad väg ska vara utformad så att tillgänglig sikt minst motsvarar stoppsikt.


Dubbelriktad väg ska vara utformad så att tillgänglig sikt minst motsvarar mötessikt (dubbel stoppsikt).


övergång mellan olika vägtyper övergång mellan olika vägtyper ska vara överskådlig och tydlig för trafikanter.


Breddning till motorväg får inte vara förlagd i högerkurva, om den görs i anslutning till en trafikplats.


övergång mellan olika referenshastigheter övergång mellan vägavsnitt med olika referenshastighet ska vara överskådlig och tydlig för trafikanter.


övergång mellan olika antal körfält övergång mellan olika antal körfält ska vara överskådlig och tydlig för trafikanter.


Stigningsfält ska principiellt vara utformat i sin början enligt Figur 9.2.


Figur 9.2 Stigningsfält, principfigur för inledningssträcka


Genomgående trafik ska ledas till det yttre körfältet så att stigningsfältet endast används för omkörning.


Avslutning av omkörningsfält ska vara utformat så att det genomgående körfältet uppfattas som genomgående. Det ska vara tydligt att omkörningsfältet avslutas.


Linjeföring för omkörningsfält ska vid hopvävning till genomgående körfält som lägst uppfylla krav enligt avsnitt 9.1.6.5 Sidoförflyttning.


Allmänt Väg ska vara utformad så att trafikanter får en tydlig visuell ledning om vägens fortsatta sträckning.


Väg ska vara utformad så att vägens standard och utformning tydliggörs för trafikanter.


Samordning av plan- och profilgeometri Plan- och profilgeometrin ska samordnas så att vändpunkter (vändområden) i plan och profil på ett ungefär sammanfaller.


Antalet vändpunkter i plan och profil ska vara lika. I vissa fall kan dock en horisontalkurva sträcka sig förbi mer än en vertikalkurva.


över ett krön ska horisontalkurvan vara längre än vertikalkurvan, alternativt att en tillräckligt stor del av övergångskurvan syns för att tydliggöra vändningen i plan, se avsnitt 9.1.3.3 Tydliga riktningsförändringar i plangeometri.


Skevningsutjämningen ska placeras så att resulterande lutning hålls inom tillåtet intervall.


Tydliga riktningsförändringar i plangeometri Inom tillgänglig siktlängd ska riktningsförändringar i plan vara ≥ 3,5 gon inom minst det avstånd före horisontalkurvans (alternativt övergångskurvans) början som framgår av Tabell 9.1, se Figur 9.3. ögonhöjd är 1,1 m och hinderhöjd 0 m. (R)


Figur 9.3 Siktlängd vid riktningsförändringar i plan (R) Tabell 9.1 Längd L 120 ≥ 100 110 ≥ 90 100 ≥ 85 80 ≥ 70


Siktsvackor Tvåfältsväg där omkörning avses ske i motriktat körfält ska vara utformad så att det inte uppstår några siktsvackor.


Enskilda utformningselement och kombinationer Enskilda element och kombinationen av element ska ge en tydlig linjeföring.


Enskilda element och kombinationen av element ska ge en harmonisk linjeföring med god estetik.


Anpassning till bro Vägens inpassning i landskapet


Landskap Natur- och kulturmiljö Barriäreffekter och fragmentering av landskapet ska minimeras.


Energianvändning och klimatpåverkan Sikt


Stoppsikt Allmänt Vägs utformning ska minst medge kontinuerlig stoppsikt vid färd med personbil (P).


Väg med kollektivtrafik för stående passagerare ska medge kontinuerlig stoppsikt för aktuellt fordon.


Om siktlinje når utanför vägområdet ska markåtkomst för siktröjning vara säkerställd.


ögon- och hinderpunkter Vid bestämning av stoppsikt ska lägen för ögonpunkt/höjd respektive hinderpunkt/höjd väljas enligt Tabell 9.2, (stoppsikt) och (mötessikt) nedan.


Tabell 9.2 ögon- och hinderpunkter (meter) ögonpunkt (i plan) ögonhöjd Hinderpunkt (i plan) Hinderhöjd Höger- kurva Vänster- kurva Person- bil Buss-/ spår- vagn


Höger- kurva Vänster -kurva Lågt hinder Vid räcke i mitt- remsan  6)


Vid möte  7) 2,0  1) 1,0  2) /2,0  3) 1,0  4) 1,1 2,05 2,0  1) 2,0  1) 2,0  5) 0,35  8) 1,2  9) 1,1  10) 1) Från höger körytekant 2) Från vänster körytekant, gäller för enkelriktade vägbanor 3) Från höger körytekant, gäller för (dubbelriktad) tvåfältsväg 4) Från vänster körytekant, gäller för enfältiga dubbelriktade vägar 5) Från vänster körytekant, gäller enkelriktade vägar och enfältiga dubbelriktade vägar 6) Denna hinderhöjd får endast användas på motorvägar och mötesfria vägar i vänsterkurva där räcke i mittremsan är siktskymmande. 7) Denna hinderhöjd får endast användas på enfältig dubbelriktad väg med VR ≤ 60 8) Avser bakljus eller lågt placerat bromsljus på personbil 9) Avser högt placerat bromsljus på personbil 10) Avser ögonhöjd i personbil


Synlig del av hinder Vid beräkning av sikt ska en så stor del av hindret vara synlig i vertikal- och horisontalled som motsvarar synbarhetsvinkeln, alltså 0.00029 x siktsträckan (m).


Höjdtillägg När siktlinje korsar vägens sidoområde ska höjdtillägg för vegetation med minst 0,5 m vara gjort.


När siktlinje korsar vägens sidoområde ska höjdtillägg för snötäcke vara gjort.


Stoppsikt för personbil Stoppsikt för personbil ska minst uppfylla siktsträckor enligt gränsvärden i Figur 9.4  *) **) .


I särskilda fall kan dock Beställaren besluta att stoppsikt enligt riktvärden i Figur 9.5 ska uppnås. *) Undantag mot krav på gränsvärde i Figur 9.4 kan ges vid ombyggnad där befintlig linjeföring kan behållas, efter Beställarens godkännande, då stoppsikt minst enligt gränsvärden i Figur 9.6 ska uppnås. **) Stoppsikt enligt gränsvärden i Figur 9.6 kan godtas vid förbättring av lågtrafikerade tvåfältsvägar (åDT-Dim < 1000) med VR80 och VR100, efter motivering och Beställarens godkännande.


För väg med varierande hastighet ska siktkraven för den högsta hastigheten gälla.


Figur 9.4 Stoppsikt. Gränsvärde siktsträcka vid nybyggnad eller förbättring


Figur 9.5 Stoppsikt. Riktvärde siktsträcka vid nybyggnad eller förbättring 0 50 100 150 200 250 300 -0,08 -0,06 -0,04 -0,02 -1E-17 0,02 0,04 0,06 0,08


Siktsträcka (m) Längslutning ( ∆ h/ ∆ l) VR 40 0


Figur 9.6 Stoppsikt, gränsvärde sikt vid ombyggnad utan ändrad linjeföring samt vid förbättring av lågtrafikerade tvåfältsvägar med VR80 och VR100


Stoppsikt för buss Där stoppsikt för buss är dimensionerande, ska som minst stoppsiktssträckorna enligt Tabell 9.3 uppfyllas.


Tabell 9.3 Stoppsikt för buss VR km/h Stoppsikt (m) 80 200 60 120 40 60 30 40


Stoppsikt för spårvagn Stoppsiktssträcka för spårvagn ska minst motsvara längderna enligt Figur 9.7. 0 50 100 150 200 250 300 -0,08 -0,06 -0,04 -0,02 0 0,02 0,04 0,06 0,08


Siktsträcka (m) Längslutning ( ∆ h/ ∆ l)


Dubbel stoppsikt (Mötessikt) Enfältig väg med dubbelriktad trafik ska vara utformad med mötessikt definierad som dubbel stoppsikt för de mötessituationer som vägens typsektion inte medger.


Omkörningssikt Omkörningssikt ska vara uppfylld för väg där omkörning avses ske i mötande körfält.


För bestämning av omkörningssikt ska lägen för ögon- och hinderpunkter (mötande fordons strålkastare) vara valda enligt Tabell 9.4 och Figur 9.8 (alla mått anges i meter (m)).


Tabell 9.4 ögon- och hinderpunkter, omkörningssikt ögonpunkt (öp) (I plan) ögon- höjd Hinderpunkt (I plan) Hinder- höjd S omk **) Vänster- kurva och högerkurva


Personbil Vänsterkurva Högerkurva Högerkurva Heldragen kantinje


Hel- dragen kantlinje Inter- mittent kantlinje 0,5 1,1 2,0* 2,5* 0,5* 1,0* 0,3 0,5* 1,0*


*) Från körytekant (se definition i avsnitt stoppsikt) **) Avstånd mellan omkört fordon och körytekant. 0 100 200 300 400 500 -0,06 -0,05 -0,04 -0,03 -0,02 -0,01 0 0,01 0,02 0,03 0,04 0,05 0,06


Bromssträckor vid olika lutningar 80 km/h 70km/h 60 km/h 50 km/h


Figur 9.8 ögon- och hinderpunkter vid bestämning av omkörningssikt. Omkörningssiktprofil ska göras. Måttet D i Figur 9.8 ska vara prövat för 20,0 respektive 40,0 m.


Omkörningssträckor ska som minst ha omkörningssiktlängder enligt Tabell 9.5. Undantag medges ned till gränsvärde efter att det motiverats och godkänts av Beställaren.


Tabell 9.5 Omkörningssikt VR Riktvärde (m) Gränsvärde (m) *) 100 900 > 550 80 800 > 450 *) Endast efter att det motiverats och godkänts av Beställaren Utformningselement


Allmänt Om högre standard krävs för att uppfylla andra krav ska de kraven styra.


Utformningselement för spår på reserverat utrymme och särskild banvall ska utformas enligt spårinnehavarens standard.


Horisontalgeometri Till horisontalgeometrin för gator och vägar ska endast raklinje, klotoid, och cirkelbåge användas.


För spårväg ska endast raklinje, cirkelbåge och övergångskurva i form av klotoid eller korgbåge användas.


Raklinje Horisontalkurva Horisontalkurvor ska bestå av cirkelbågar (Rh) med konstant krökning.


I skevade frisiktskurvor ska radiens storlek som minst uppfylla värden enligt Tabell 9.6.


Tabell 9.6 Horisontalkurva. Minsta radiestorlek i skevad kurva med fri sikt


VR (km/h) Tvärfall (se vidare avsnitt {9.1.6.6 Tvärfall och skevning})


Riktvärde (m) i skevad horisontalkurva vid nybyggnad och förbättring.


Gränsvärde(m) i skevad horisontalkurva vid: 1) Ombyggnad utan ändring av vägens plangeometri *). 2) Förbättring av lågtrafikerade vägar. 120 E ≥ 4 % 1200 1200 110 E ≥ 4 % 900 700 100 E ≥ 4 % 700 550 MV med VH 100/80/60 E ≥ 4 % 400 300 80 E ≥ 4 % 400 300


*) Endast efter att det motiverats och godkänts av Beställaren. Kolumnen längst till höger i tabellen avser dels minsta radiestorlekar för att kunna bibehålla en


befintlig linjeföring utan ombyggnad, dels förbättring på lågtrafikerade vägar. 9.1.6.2.2.1 Horisontalkurva för väg


I horisontalkurva som inte är skevad ska radiens storlek som minst uppfylla värden enligt Tabell 9.7. I undantagsfall, efter att det motiverats och godkänts av Beställaren, tillåts dock mindre radiestorlek utan skevning i enlighet med vad som anges i avsnitt 9.1.6.6 Tvärfall och skevning.


Tabell 9.7 Minsta radiestorlek i horisontalkurva utan skevning VR (Km/h) Tvärfall E % Minsta horisontalradie (m) i ej skevad horisontalkurva. 120 -2,5 % 5400 110 -2,5 % 4600 100 -2,5 % 3900 80 -2,5 % 2600 60 -2,5 % 1600


Mellan motriktade kurvor ska det finnas en raklinje eller två övergångskurvor (S- kurva). Undantag kan dock göras för kurva med stor radie som inte är skevad, minsta radie enligt Tabell 9.7, om detta kan ske med godtagbar estetik.


Minsta avstånd mellan motriktade kurvor ska vara utfört med hänsyn till: 1. skevningsutjämning, 2. längder på eventuella övergångskurvor, 3. estetik.


Om medriktade kurvor utformas utan klotoider, så kallade korgbågar, ska värden på R2/R1 (där R1 < R2) gälla enligt Tabell 9.8.


Tabell 9.8 Värden på kvoten R2/R1 för att få undanta klotoidelement. Vid R1: Ska R2/R1 vara:


Krav på förhållandet R2/R1 enligt Tabell 9.8 ska tillämpas för motriktade kurvor som uppfyller kriterierna om storlek, skevning och estetik enligt detta avsnitt och där inte övergångskurvor eller mellanliggande raklinje används. 9.1.6.2.2.2 Horisontalkurva för väg med spårväg i blandtrafik eller i reserverat utrymme tillsammans med buss Cirkulärkurvans längd ska vara minst 15,0 meter.


Mellan kurvor åt olika håll ska raklinje finnas med minsta längd 15,0 meter. Sidoacceleration, a q , ska inte överskrida 0,65 m/s 2 .


Rälsförhöjning, h a , får inte överstiga 57 mm (motsvarar tvärfall på 4 %).


Sidoacceleration ska beräknas enligt: 𝑎 𝑞 = 𝑉𝑅 3,6 2  × 𝑅 ℎ


− ℎ 𝑎 153 Rälsförhöjning h a ska väljas inom intervallet • 11,8 ∗ 𝑉𝑅 𝑅 ℎ


• − 100 ≥ ℎ 𝑎 ≥ • 11,8 ∗ 𝑉𝑅 𝑅 ℎ


•− 30 𝑎 𝑞 = 𝑠𝑖𝑑𝑜𝑎𝑐𝑐𝑒𝑙𝑒𝑟𝑎𝑡𝑖𝑜𝑛 ( 𝑚 / 𝑠 2 ) 𝑉𝑅 = 𝑅𝑒 f 𝑒𝑟𝑒𝑛𝑠ℎ𝑎𝑠𝑡𝑖𝑔ℎ𝑒𝑡 ( 𝑘𝑚 / ℎ ) 𝑅 ℎ = ℎ𝑜𝑟𝑖𝑠𝑜𝑛𝑡𝑎𝑙𝑟𝑎𝑑𝑖𝑒 ( 𝑚 ) ℎ 𝑎 = 𝑟 ä 𝑙𝑠𝑓 ö 𝑟ℎ ö 𝑗𝑛𝑖𝑛𝑔 ( 𝑚𝑚 )


Horisontalkurva utan rälsförhöjning på gata med spårväg bör ha minsta radie enligt Tabell 9.9.


Tabell 9.9 Minsta radiestorlek i horisontalkurva utan rälsförhöjning VR² (Km/h) Minsta horisontalradie (m) i horisontalkurva utan rälsförhöjning. 60 430 40 190 30 110


Horisontalkurva på lokalnätsgata med spårväg i blandtrafik får efter godkännande från Väghållaren och Spårinnehavaren dimensioneras för lägre hastighet än gatans referenshastighet. För dessa fall används dimensionerande hastighet, vdim, för spårväg och ska som lägst sättas till vdim=VR-20 km/h


Tabell 9.10 Minsta radiestorlek i horisontalkurvor utan rälsförhöjning på där vdim sätts till VR-20.


v dim (VR-20) (km/h) Minsta horisontalradie (m) i horisontalkurva utan rälsförhöjning. 40 190 20 50 10 25* *) Endast efter Spårinnehavarens godkännande


övergångskurva övergångskurva ska användas vid övergång mellan raklinje och horisontalkurva. övergångskurva med klotoid ska vara utformad enligt: A 2 =R * L där


A=klotoidens parameter R=klotoidens slutradie (m) L=klotoidens längd (m)


övergångskurva ska vara minst lika lång som skevningsutjämningssträcka. 9.1.6.2.3.1 övergångskurva för väg övergångskurva ska vara utformad i form av klotoid.


övergångskurva ska användas mellan medriktade horisontalkurvor när minsta resulterande radie (Rr) understiger värden enligt Tabell 9.11.


Tabell 9.11 Minsta resulterande radie utan övergångskurva VR (km/h) Om resulterande radie (Rr) (m) understiger nedan angivna värden ska övergångskurva användas. 120 1300 110 1160/1020 *) 100 1020/660 *) 80 570/480 *) 60 390/300 *) 50 300/210 *) 40 210/135 *) 30 135/75 *)


*) Det lägre värdet godtas endast efter att det motiverats godkänts av Beställaren


Klotoidparametern (A) för väg ska som minst uppfylla värden enligt Tabell 9.12.


Tabell 9.12 Minsta klotoidparameter VR (km/h) Minsta klotoidparameter (A) 120 325 110 290/255 *)


*) Det lägre värdet godtas endast efter motivering och Beställarens godkännande


Vid övergångskurvor mellan motriktade cirkelbågar ska två klotoider användas (S- kurva). Vardera klotoid ska behandlas separat varvid Rr1=R1 och Rr2=R2. I de fall endera klotoidparameter A understiger 200 ska förhållandet mellan de två klotoiderna vara A2/A1 ≤ 1,5, där A1 < A2. 9.1.6.2.3.2 övergångskurvor för vägar med spårväg i blandtrafik eller i reserverat utrymme tillsammans med buss övergångskurva ska vara utformad med klotoid eller korgbåge.


Typ av övergångskurva ska följa respektive Spårinnehavarens regelverk, för spårvägsplanering i städer där regelverk saknas ska klotoider användas.


övergångskurvans längd ska vara minst 15,0 meter. Mellan övergångskurvor åt olika håll ska en raksträcka på minst 15,0 meter finnas.


Klotoid eller korgbåge ska vara utformad så att ryck inte överskrider 0,67 m/s3. Ryck beräknas enligt C = v ∗ ∆ a q 3,6 ∗ L ö k där


C = ryck (m s 3 ⁄ ) ∆ a q = förändring i sidoacceleration (m/s 2 ) 𝑉𝑅 = Referenshastighet (km/h)


L ö k = övergångskurvans längd (m) Om resulterande radie understiger riktvärde i Tabell 9.13 ska övergångskurva användas.


Tabell 9.13 Minsta resulterande radie utan övergångskurva för spårväg i blandtrafik VR/STH (km/h) Minsta radie (m) 60 1700 40 760 30 500


övergångskurva med korgbåge ska vara utformad enligt:


∆𝛼 1 ∗ 𝑅 𝑘𝑏  1 = ∆𝛼 2 ∗ 𝑅 𝑘𝑏2  = ∆𝛼 3 ∗ 𝑅 𝑘𝑏3  … där ∆𝛼 1 = ∆𝛼 2 2  = ∆𝛼 3 3  … och 𝑅 𝑘𝑏1 = 𝑅 ℎ ∗ 𝑛


∆𝛼 1 , 2 , 3 … = 𝑣𝑖𝑛𝑘𝑒𝑙ä𝑛𝑑𝑟𝑖𝑛𝑔𝑒𝑛 𝑓ö𝑟 𝑎𝑘𝑡𝑢𝑒𝑙𝑙𝑡 𝑘𝑜𝑟𝑔𝑏å𝑔𝑠𝑠𝑒𝑔𝑚𝑒𝑛𝑡 𝑅 ℎ = 𝐻𝑜𝑟𝑖𝑠𝑜𝑛𝑡𝑎𝑙𝑟𝑎𝑑𝑖𝑒𝑛 𝑓ö𝑟 𝑐𝑖𝑟𝑘𝑢𝑙ä𝑟𝑘𝑢𝑟𝑣𝑎𝑛 𝑅 𝑘𝑏 = 𝐻𝑜𝑟𝑖𝑠𝑜𝑛𝑡𝑎𝑙𝑟𝑎𝑑𝑖𝑒𝑛 𝑓ö𝑟 𝑎𝑘𝑡𝑢𝑒𝑙𝑙𝑡 𝑘𝑜𝑟𝑔𝑏å𝑔𝑠𝑠𝑒𝑔𝑚𝑒𝑛𝑡 𝑛 = 𝐻𝑒𝑙𝑡𝑎𝑙


Figur 9.9 Korgbåge Breddökning i horisontalkurvor med små radier I horisontalkurvor med små radier ska körbanan breddökas.


Minsta breddökning (B) ska bestämmas enligt: B= antal körfält * breddökning för ett körfält, enligt Figur 9.10.


Breddökningen ska utformas genom att respektive körfält breddas i innerkurva. Ramper förlagda i högerkurva ska dock breddökas i ytterkurva. Breddökningen ska utspetsas mjukt.


Breddökning i horisontalkurvor för spårväg i blandtrafik eller i reserverat utrymme tillsammans med buss


För breddökning av spårområdet ska vardera spårs utrymme ökas på såväl ytter- som innersida.


Den totala breddökningen på spårområdet ska vara 𝑌 1 + 𝐼 1 + 𝐼 2 + 𝑌 2


Värdena på I1, I2, Y1 och Y2 ska följa respektive spårinnehavarens regelverk.


För spårvägsplanering i städer där regelverk saknas ska följande värden användas: 𝐼 1 = 𝐼 2 = 10 𝑅 𝑌 1 = 𝑌 2 = 15 𝑅


Figur 9.11 Breddökning för spårvagn i horisontalkurva Sidoförflyttning Vägutformning som innebär en sidoförflyttning för trafikanten ska med hänsyn till sidoryck vara utformat med en minsta längd enligt Figur 9.12. Undantag gäller där sidoförflyttningen görs för att hålla hastigheten på en låg nivå, se avsnitt 8.7 Detaljutformning av hastighetssäkring.


Figur 9.12 Sidoförflyttning, erforderlig längd med avseende på hastighet


Tvärfall och skevning Tvärfall ska vara utfört enligt följande: 1. Dubbelsidigt på två- och flerfältig väg med dubbelriktad trafik. 2. Enkel- eller dubbelsidigt på enfältig väg med dubbelriktad trafik. 3. Enkelsidigt på enfältig väg med enkelriktad trafik. 4. Enkelsidigt på två- eller flerfältig vägbana med enkelriktad trafik *) . *) Undantag gäller om en befintlig väg med dubbelsidigt tvärfall används som en vägbana vid utbyggnad till motorväg eller flerfältig väg. Undantag kan också gälla för vägbanor med fler än två körfält om detta erfordras med hänsyn till avvattning.


Tvärfall och skevning för väg Vägrensremsa (med bredd motsvarande kantlinjen) ska vara utformad med samma tvärfall som körbanan, oavsett vägrens lutning.


Vägren ska utformas med samma tvärfall som körbanan. Undantag kan dock göras vid exempelvis bred vägren som kan lutas från vägen om så behövs med hänsyn till avvattning.


På raksträcka ska väg vara utformad med tvärfall enligt Tabell 9.14 och Figur 9.13. Tabell 9.14 Tvärfall på raksträcka Beläggningstyp Tvärfall (E)


Figur 9.13 Utformning av tvärfall på raksträcka I kurva ska skevning vara vald enligt Figur 9.14. Skevning får i vissa fall användas även vid större radier än vad som anges i Figur 9.14, efter motivering och Beställarens godkännande.


Vid fler än ett skevningsalternativ ska vid VR ≥80 normalt det högsta skevningsvärdet väljas  *) . *) Undantag kan göras där det finns särskilda skäl för lägre skevning efter motivering och Beställarens godkännande.


På tvåfältsvägar får, efter beställarens godkännande, skevning 5,5-7 % tillämpas i kurvor med radiestorlek: • ≤ 300 m vid VR 70 km/h • ≤ 400 m vid VR 80 km/h • ≤ 500 m vid VR 100 km/h


Skevning får i vissa fall användas även vid större radier än vad som anges i Figur 9.14, exempelvis vid radiekombinationer där en större cirkelbåge är förlagd mellan två cirkelbågar med mindre radie, där de två mindre fordrar skevning men inte den mellanliggande större radien, dock endast efter att det motiverats och godkänts av Beställaren.


Figur 9.14 Skevning Skevning vid VR60 får inte vara större än 4,0 %. På väg med 4 eller fler körfält och mittremsa utan omhändertagande av dagvatten ska skevning vara vald enligt Tabell 9.15.


Tabell 9.15 Skevning på väg med 4 eller fler körfält utan omhändertagande av dagvatten i mittremsa


VR (km/h) Skevning 4-5,5 % Dubbelsidigt tvärfall (-2,5 %) 110 Rh ≤ 2800 m Rh > 2800 m 100 Rh ≤ 2400 m Rh > 2400 m 80 Rh ≤ 1600 m Rh > 1600 m


Krav för vägbanas resulterande lutning, se avsnitt 9.1.6.9 Lutning. 50 60 70 80 90 100 110 120 0 1000 2000 3000 4000 5000


Referenshastighet (VR) km/h Horisontalradie (m)


Exempel (se pilar): VR 100 och Rh 2000 faller inom zonerna för 4 %, 2,5 % (och i undantagsfall -2,5 %). *) Minsta radie för dubbelsidigt tvärfall. Avser undantagsfall, endast efter motiv och Beställarens godkännande.


Tvärfall och skevning för väg med spårväg i blandtrafik eller i reserverat utrymme tillsammans med buss


Väg med blandtrafik ska vara utförd med 1 % bombering mellan rälerna på raksträcka. Mellan spåren ska tvärfallet vara mellan -2,5 % och -1 %. Utanför yttersta räl ska tvärfall vara -2,5 %.


Spår på raksträcka ska vara utförd utan rälsförhöjning, enligt Figur 9.15.


Figur 9.15 Typsektion för spårväg på raksträcka (bombering och ingen rälsförhöjning).


I kurva med rälshöjning ska vägbanas skevning vara anpassad till rälsförhöjningen enligt Figur 9.16.


Figur 9.16 Typsektion för spårväg i blandtrafik i fullt utbildad kurva (rälsförhöjning och skevning). Tvärfall/rälsförhöjning i kurva får inte överstiga 4,0 % /57 mm.


övergång mellan tvärfall på raksträcka och skevning i kurva ska vara utformad enligt Figur 9.17.


Figur 9.17 Typsektion för spårväg i blandtrafik fram till övergångskurva (höjning av ytterspår utan rälsförhöjning).


Skevningsutjämning för väg övergång mellan tvärfall och skevning ska vara utjämnad längs en skevningsutjämningssträcka (U).


övergång mellan skevning av olika storlek ska vara utjämnad längs en skevningsutjämningssträcka (U).


Utjämningssträckas (U) minsta längd ska vara bestämd enligt: U=∆E % * längd (l) för 1 % skevningsdifferens ∆E % = Tvärfallsdifferens (%)


Rotationsbredd (Br) ska vara beräknad från rotationspunkten till yttre körytekant, se Figur 9.18. Yttre vägrenar avgränsade med heldragen linje behöver inte vara inräknade i rotationsbredden.


Figur 9.18 Bestämning av rotationsbredd. I de fall rotationsbredd är olika i vägens respektive färdriktningar (exempelvis på trefältiga avsnitt på mötesfria vägar) ska varje väghalva vara behandlad var för sig. Det är dock tillåtet att utforma skevningsövergångarna med samma längd om båda är dimensionerade efter den bredaste rotationsbredden. Skevningsutjämningssträckans längd ska hämtas från Figur 9.19.


\"Figur 9.19 Skevningsutjämningssträckans längd. Utformning enligt \"propeller\", se Figur 9.20, ska vara utförd på enkelriktade vägbanor med ett eller flera körfält.\"


Figur 9.20 Utformning av skevningsövergångar, förskjutna nollpunkter respektive propellerutformning.


Skevningsutjämning ska vara utformad rätlinjig längs övergångskurvan enligt Figur 9.21 (översta figuren). Vid övergång mellan -2.5 % och +2.5 % får dock utjämningssträckas längd vara ökad med som mest 20,0 m (dvs. U + ≤ 20,0 m).


Figur 9.21 Utformning av skevningsövergångar


Skevningsutjämning för vägar med spårväg i blandtrafik eller i reserverat utrymme tillsammans med buss Rampning av spåren får inte ske i vertikalradie.


Figur 9.22 övergång från raklinje till horisontalradie med rälsförhöjning inklusive profilförändring och rampning Ramptalet ska vara minst 400.


Ramptal ska beräknas enligt: 𝑛 =  𝐿 𝑟  ∗ 1000 ℎ 𝑎 𝑛 = 𝑟𝑎𝑚𝑝𝑡𝑎𝑙 ℎ 𝑎 = 𝑅 ä 𝑙𝑠𝑓 ö 𝑟ℎ ö 𝑗𝑛𝑖𝑛𝑔 ( 𝑚𝑚 ) 𝐿 r = 𝑟𝑎𝑚𝑝𝑙 ä 𝑛𝑔𝑑 ( 𝑚 )


Vertikalgeometri Vertikalgeometri ska vara utformad med raklinje och cirkel- eller parabelbåge.


Vertikalkurvor Vertikalkurva (Rv) ska vara utformad med cirkelbåge eller parabelbåge.


9.1.6.8.1.1 Vertikalkurvor för väg Förutsättning Angivna vertikalradier tar hänsyn till komfort och krav på stoppsikt. För beräkning av konvex vertikakurva, har längslutning -5% använts vid läget för fordonsstopp. För beräkning av konkav vertikalkurva, har längslutning -5% använts som lutning vid läget för stoppsiktssträckans start. I de fall vägens längslutning någon sida om vertikalkurvan lutar mer än 5%, kan en större vertikalkurva krävas för att uppnå krav på stoppsikt.


Vertikalradies storlek ska som minst uppfylla värden enligt Tabell 9.16.


Tabell 9.16 Minsta radiestorlekar för vertikalkurvor Vertikalkurvor VR (km/h) Minsta vertikalradie (m) vid nybyggnad och förbättring.


Gränsvärde för vertikalradie (m) vid: 1) Ombyggnad utan ändring av vägens vertikalgeometri *) 2) Förbättring av lågtrafikerade vägar. Konvexa vertikalradier


*) Endast efter att det motiverats och godkänts av Beställaren


I särskilda fall kan dock Trafikverket besluta att värden enligt Tabell 9.17 ska uppnås.


Tabell 9.17 Riktvärde för minsta radiestorlekar för vertikalkurvor Vertikalkurvor VR (km/h) Riktvärde för vertikalradie (m) vid nybyggnad och förbättring. Konvexa vertikalradier


För enfältsväg som dimensioneras för dubbel stoppsikt (mötessikt) ska konvexa vertikalradiers storlek uppfylla värden enligt Tabell 9.18 eller Tabell 9.19 beroende på vägbredd. Undantag är krön som är tillräckligt breda för två fordon på sådan längd att möten inom dubbel stoppsikt kan ske.


Tabell 9.18 Minsta konvex vertikalradie för mötessikt pb/pb VR Rv (m) pb/pb


Tabell 9.19 Minsta konvex vertikalradie för mötessikt lb/pb VR Rv (m) lb/pb 60 1650 9.1.6.8.1.2 Vertikalkurva för väg med spårväg i blandtrafik eller i reserverat utrymme tillsammans med buss