4. Det anmälda organet ska göra följande: a) Granska den tekniska dokumentationen och underlagen i syfte att bedöma den tekniska konstruktionens lämplighet. b) Komma överens med sökanden om var undersökningarna och provningarna ska utföras. c) Kontrollera att provexemplaret eller provexemplaren har tillverkats i överensstämmelse med den tekniska dokumentationen samt identifiera såväl de delar som är konstruerade enligt de tillämpliga bestämmelserna i de relevanta harmoniserade standarderna som de delar som är konstruerade i enlighet med andra relevanta tekniska specifikationer. d) Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och provningar för att, i de fall där tillverkaren har valt att använda specifikationerna i de relevanta harmoniserade standarderna, kontrollera att de har använts på rätt sätt. e) Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och provningar för att, i de fall där specifikationerna i de relevanta harmoniserade standarderna inte har tillämpats, kontrollera att de lösningar som tillverkaren valt genom användning av andra relevanta tekniska specifikationer möjliggör för säkerhetskomponenterna till hissar att uppfylla de villkor som avses i punkt 1. Det anmälda organet ska utarbeta en utvärderingsrapport där det anges vilka undersökningar, kontroller och provningar som har utförts och vad de har resulterat i. Utan att det påverkar det anmälda organets skyldigheter gentemot de anmälande myndigheterna får organet inte offentliggöra hela eller delar av innehållet i rapporten utan tillverkarens samtycke. (BFS 2016:2).


Regelverk, föreskrifter och allmänna råd

5. Om typen av säkerhetskomponent till hissar uppfyller de villkor som avses i punkt 1 ska det anmälda organet utfärda ett EU-typintyg till tillverkaren. Det intyget ska innehålla tillverkarens namn på och adress, slutsatserna av EU- typkontrollen, eventuella giltighetsvillkor samt de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen. EU-typintyget kan ha en eller flera bilagor. EU-typintyget och bilagorna ska innehålla all information som behövs för att bedöma om de tillverkade säkerhetskomponenterna till hissar överensstämmer med den undersökta typen och för att kontrollera produkter i bruk.


Om typen inte uppfyller de villkor som avses i punkt 1 ska det anmälda organet avslå ansökan om EU-typintyg och underrätta den sökande om detta samt utförligt motivera avslaget. Det anmälda organet ska förvara en kopia av EU-typintyget med bilagor och tillägg, den tekniska dokumentationen samt utvärderingsrapporten i 15 år efter det att det intyget utfärdats. (BFS 2016:2).


6. Det anmälda organet ska följa med i den tekniska utvecklingen, och om det visar sig att den godkända typen inte längre uppfyller de villkor som avses i punkt 1 ska organet fastställa om det krävs ytterligare undersökningar. Om så är fallet ska det anmälda organet underrätta tillverkaren om detta. (BFS 2016:2).


7. Tillverkaren ska underrätta det anmälda organ som hos sig bevarar den tekniska dokumentationen rörande EU-typintyget om alla ändringar av den godkända typen som kan påverka säkerhetskomponentens överensstämmelse med de villkor som avses i punkt 1 eller villkoren för EU-typintygets giltighet. Det anmälda organet ska granska ändringen och meddela den sökande om EU- typintyget fortfarande gäller eller om det krävs kompletterande undersökningar, kontroller eller provningar. Vid behov ska det anmälda organet utfärda ett tillägg till det ursprungliga EU-typintyget eller begära en ny ansökan om EU-typintyg.  (BFS 2016:2).


8. Varje anmält organ ska underrätta sina anmälande myndigheter om de EU- typintyg och eventuella tillägg till dessa som det har utfärdat eller återkallat och det ska regelbundet eller på begäran ge de anmälande myndigheterna tillgång till förteckningen över sådana intyg och tillägg till dessa som det har avslagit, tillfälligt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner. Varje anmält organ ska underrätta de övriga anmälda organen om de EU- typintyg och eventuella tillägg till dessa som det har avslagit, tillfälligt eller slutgiltigt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner och, på begäran, om sådana intyg och/eller tillägg som det har utfärdat. (BFS 2016:2).


9. Kommissionen, medlemsstaterna och andra anmälda organ har rätt att på begäran få en kopia av EU-typintyget med tillägg. Kommissionen och medlems- staterna har rätt att på begäran få en kopia av den tekniska dokumentationen och av rapporten om de undersökningar, kontroller och provningar som utförts av det anmälda organet. (BFS 2016:2).


10. Tillverkaren ska tillsammans med den tekniska dokumentationen förvara kopior av EU-typintygen med bilagor och tillägg och kunna uppvisa dem för de nationella myndigheterna i tio år efter det att säkerhetskomponenten till hissar har släppts ut på marknaden. (BFS 2016:2).


11. Tillverkarens representant Tillverkarens representant får lämna in den ansökan som avses i punkt 2 och fullgöra skyldigheterna enligt punkterna 7 och 10, förutsatt att dessa skyldigheter specificeras i fullmakten. (BFS 2016:2).


B. EU-typkontroll av hissar 1. EU-typkontroll är den del av ett förfarande för bedömning av överensstämmel- se genom vilken ett anmält organ undersöker den tekniska konstruktionen hos en


typhiss eller hos en hiss för vilken inga ytterligare typhissar är planerade, och intygar att typhissens eller hissens tekniska konstruktion uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven som anges bilaga 5:1. Vid en EU-typkontroll av en hiss kontrolleras ett representativt provexemplar av en komplett hiss. (BFS 2016:2).


2. Installatören eller dennes representant, ska lämna in en ansökan om EU- typkontroll, till ett enda valfritt anmält organ. Ansökan ska innehålla följande: a) Installatörens namn på och adress, och om ansökan ges in av installatörens representant, även dennes namn och adress. b) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har lämnats till något annat anmält organ. c) Den tekniska dokumentationen. d) Uppgifter om den plats där provexemplaret av hissen kan undersökas. Det provexemplar som överlämnas för provningen ska ha kompletta ändplansutrust- ningar samt ska kunna betjäna minst tre stannplan (översta, mellersta och nedersta). e) Underlag som visar att den lösning som valts för den tekniska konstruk- tionen är lämplig. I underlaget ska man ange alla dokument, inbegripet övriga relevanta tekniska specifikationer, som har använts, särskilt när de relevanta harmoniserade standarderna inte har tillämpats fullt ut. Underlaget ska vid behov innehålla resultaten av provningar som utförts i enlighet med andra relevanta tekniska specifikationer i lämpligt laboratorium som tillhör installatören, eller i något annat provningslaboratorium för dennes räkning och under dennes ansvar.  (BFS 2016:2).


3. Den tekniska dokumentationen ska göra det möjligt att bedöma om hissen uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven som anges i bilaga 5:1. Den tekniska dokumentationen ska i tillämpliga fall innehålla följande uppgifter: a) En beskrivning av typhissen, där det tydligt anges vilka variationer som är tillåtna av typhissen. b) Konstruktionsritningar och -scheman och tillverkningsritningar och -scheman. c) Förklaringar som behövs för att förstå dessa ritningar och scheman och hur hissen fungerar. d) En förteckning över de grundläggande hälso- och säkerhetskrav till vilka det tagits hänsyn. e) En förteckning över de harmoniserade standarder som helt eller delvis har följts och till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och, i de fall där de harmoniserade standarderna inte har följts, beskrivningar av de lösningar som har valts för att uppfylla de grundläggande hälso- och säkerhetskraven enligt bilaga 5:1, inbegripet en förteckning över andra relevanta tekniska föreskrifter som följts. När det gäller harmoniserade standar- derna som följts delvis ska det i den tekniska dokumentationen specificeras vilka delar som har tillämpats. f) En kopia av EU-försäkran om överensstämmelse för de säkerhets- komponenter som monterats i hissen. g) Resultat av konstruktionsberäkningar som installatören utfört eller låtit utföra.


h) Provningsrapporter. i) Ett exemplar av bruksanvisningarna som avses i punkt 6.2 i bilaga 5:1 j) Beskrivning av vidtagna åtgärder under tillverkningsskedet för att säkerställa att serietillverkade hissar överensstämmer med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven som anges i bilaga 5:1. (BFS 2016:2).


4. Det anmälda organet ska göra följande: a) Granska den tekniska dokumentationen och underlagen för att bedöma lämpligheten av den tekniska konstruktionen hos en typhiss eller hiss för vilken inga ytterligare typhissar är planerade b) Komma överens med installatören om var undersökningarna och provningarna ska utföras. c) Kontrollera att provexemplaret har tillverkats i överensstämmelse med den tekniska dokumentationen samt identifiera såväl de delar som är konstruerade enligt de tillämpliga bestämmelserna i de relevanta harmoniserade standarderna som de delar som är konstruerade i enlighet med andra relevanta tekniska specifikationer. d) Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och provningar för att, i de fall där installatören har valt att använda specifikationerna i de relevanta harmoniserade standarderna, kontrollera att de har använts på rätt sätt. e) Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och provningar för att, i de fall där specifikationerna i de relevanta harmoniserade standarderna inte har tillämpats, kontrollera att de lösningar som installatören valt genom användning av andra relevanta tekniska specifikationer, uppfyller de motsvarande grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. (BFS 2016:2).


5. Det anmälda organet ska utarbeta en utvärderingsrapport där det anges vilka undersökningar, kontroller och provningar som har utförts och vad de har resulterat i. Utan att det påverkar det anmälda organets skyldigheter gentemot de anmälande myndigheterna får organet inte offentliggöra hela eller delar av innehållet i rapporten utan installatörens samtycke. (BFS 2016:2).


6. När typen uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 som är tillämpliga på den berörda hissen ska det anmälda organet utfärda ett EU- typintyg till installatören. Det intyget ska innehålla installatörens namn och adress, slutsatserna av EU-typkontrollen, eventuella giltighetsvillkor samt de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen. EU-typintyget kan ha en eller flera bilagor. EU-typintyget och bilagorna ska innehålla all information som behövs för att under den slutliga kontrollen bedöma om hissarna överensstämmer med den godkända typen. Om hissen inte uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 ska det anmälda organet avslå ansökan om EU-typintyg och underrätta installatören om detta samt utförligt motivera avslaget. Det anmälda organet ska förvara en kopia av EU-typintyget med bilagor och tillägg, den tekniska dokumentationen samt utvärderingsrapporten i 15 år efter det att det intyget utfärdats. (BFS 2016:2).


7. Det anmälda organet ska följa med i den tekniska utvecklingen, och om det visar sig att den godkända typen inte längre uppfyller de grundläggande hälso-


och säkerhetskraven i bilaga 5:1 ska organet fastställa om det krävs ytterligare undersökningar. Om så är fallet ska det anmälda organet underrätta installatören om detta. (BFS 2016:2).


8. Installatören ska underrätta det anmälda organet om alla ändringar av den godkända typen, inklusive variationer som inte finns angivna i den ursprungliga tekniska dokumentationen, som kan påverka hissens överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 eller villkoren för EU- typintygets giltighet. Det anmälda organet ska granska ändringen och meddela installatören om EU- typintyget fortfarande gäller eller om det krävs kompletterande undersökningar, kontroller eller provningar. Vid behov ska det anmälda organet utfärda ett tillägg till det ursprungliga EU-typintyget eller begära en ny ansökan om EU-typintyg. (BFS 2016:2).


9. Varje anmält organ ska underrätta sin anmälande myndighet om de EU- typintyg och eventuella tillägg till dessa som det har utfärdat eller återkallat, och det ska regelbundet eller på begäran ge den anmälande myndigheten tillgång till förteckningen över sådana intyg och tillägg till dessa som det har avslagit, tillfälligt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner. Varje anmält organ ska underrätta de övriga anmälda organen om de EU- typintyg och eventuella tillägg till dessa som det har avslagit, tillfälligt eller slutgiltigt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner och, på begäran, om sådana intyg och tillägg som det har utfärdat. (BFS 2016:2).


10. Kommissionen, medlemsstaterna och andra anmälda organ har rätt att på begäran få en kopia av EU-typintyget med tillägg. Kommissionen och medlems- staterna har rätt att på begäran få en kopia av den tekniska dokumentationen och av rapporten om de undersökningar, kontroller och provningar som utförts av det anmälda organet. (BFS 2016:2).


11. Installatören ska tillsammans med den tekniska dokumentationen förvara en kopia av EU-typintyget inbegripet dess bilagor och tillägg och kunna uppvisa dessa för de nationella myndigheterna i tio år efter det att hissen har släppts ut på marknaden. (BFS 2016:2).


12. Installatörens representant Installatörens representant får lämna in den ansökan som avses i punkt 2 och fullgöra skyldigheterna enligt punkterna 8 och 11, förutsatt att dessa skyldigheter specificeras i fullmakten. (BFS 2016:2).


Slutlig kontroll av hiss 1. Den slutliga kontrollen är den del av ett förfarande för bedömning av överens- stämmelse genom vilken ett anmält organ försäkrar sig om och intygar att en hiss som omfattas av EU-typintyg eller har konstruerats och tillverkats i enlighet med ett godkänt system för fullständig kvalitetssäkring uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. (BFS 2016:2).


2. Installatörens skyldigheter Installatören ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att en installerad hiss uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 och överensstämmer med ett av följande: a) En godkänd typ i ett EU-typintyg. b) En hiss som har konstruerats och tillverkats i enlighet med ett system för fullständig kvalitetssäkring enligt bilaga 5:11 och i enlighet med EU-intyget om konstruktionskontroll om konstruktionen inte helt överensstämmer med de harmoniserade standarderna. (BFS 2016:2).


3. Slutlig kontroll Ett anmält organ som installatören valt, ska utföra en slutlig kontroll av hissen innan den släpps ut på marknaden för att kontrollera att hissen uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven som anges i bilaga 5:1. 3.1 Installatören ska ge in en ansökan om slutlig kontroll till ett enda anmält organ som denne väljer själv, och ska lämna följande handlingar till det anmälda organet: a) En allmän sammanställningsritning över hissen. b) Ritningar och scheman som är nödvändiga för slutlig kontroll och då särskilt scheman över manöverkretsen. c) En kopia av de bruksanvisningar som avses i bilaga 5:1 punkt 6.2. d) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har lämnats till något annat anmält organ. Det anmälda organet får inte ställa krav på detaljerade ritningar eller detalj- information som inte är nödvändig för att verifiera att hissen överensstämmer med kraven. Det ska utföras lämpliga undersökningar och provningar enligt relevanta harmoniserade standarder som avses i bilaga 5, punkt 6.1 eller likvärdiga prov- ningar för att kontrollera att hissen uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven som anges i bilaga 5:1. 3.2 Undersökningarna ska omfatta minst något av följande: a) Granskning av de dokument som avses i punkt 3.1 för att kontrollera att hissen överensstämmer med den godkända typ som beskrivs i EU-typintyget enligt del B i bilaga 5:4. b) Granskning av de dokument som avses i punkt 3.1 för att kontrollera att hissen överensstämmer med den hiss som har konstruerats och tillverkats i enlighet med ett system för kvalitetssäkring enligt bilaga 5:11 och om konstruk- tionen inte helt överensstämmer med de harmoniserade standarderna, i enlighet med EU-intyget om konstruktionskontroll.


3.3 Provningarna av hissen ska omfatta minst följande:  a) Körning av hissen, med och utan märklast, för kontroll av att säkerhetsanordningarna (gränsbrytare, låsanordningar etc.) är rätt monterade och fungerar korrekt. b) Körning av hissen, med och utan märklast för att kontrollera funktionen av säkerhetsanordningarna i händelse av strömavbrott. c) Statiskt prov med 1.25 gånger märklasten. Märklasten ska vara den som anges i bilaga 5:1 punkt 5. Efter dessa prov ska det anmälda organet kontrollera att inga deformationer eller försämringar har uppstått som kan inverka på hissens användning. (BFS 2016:2).


4. Om hissen uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1, ska det anmälda organet anbringa eller låta anbringa sitt identifikationsnummer intill CE-märkningen i enlighet med bilaga 5 punkt 6:5, och utfärda ett intyg över slutlig kontroll, som anger vilka undersökningar och prov som utförts. Det anmälda organet ska fylla i motsvarande sidor i den journal som anges i bilaga 5:1, punkt 6.2. Om ett anmält organ vägrar att utfärda intyg över slutlig kontroll, ska det i detalj motivera skälen härför och ange vilka korrigerande åtgärder som måste vidtas.  När installatören av hissen på nytt ansöker om slutlig kontroll ska det ske hos samma anmälda organ. (BFS 2016:2).


5. CE-märkning och EU-försäkran om överensstämmelse 5.1 Installatören ska anbringa CE-märkningen i hisskorgen i varje hiss som uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 och, under ansvar av det anmälda organ som avses i punkt 3.1, anbringa detta organs identifikationsnummer intill CE-märkningen i hisskorgen i varje hiss. 5.2 Installatören ska utarbeta en skriftlig EU-försäkran om överensstämmelse för varje hiss och förvara en kopia av EU- försäkran om överensstämmelse och intyget över den slutliga kontrollen och kunna uppvisa dem för de nationella myndigheterna i tio år efter det att hissen släppts ut på marknaden. En kopia av EU-försäkran om överensstämmelse ska på begäran göras tillgänglig för de berörda myndigheterna.


6. Kommissionen och medlemsstaterna har rätt att få en kopia av intyget över slutlig kontroll (BFS 2016:2).


7. Installatörens representant Installatörens skyldigheter enligt punkterna 3.1 och 5 får fullgöras, för dennes räkning och på dennes ansvar, av installatörens representant, förutsatt att dessa skyldigheter specificeras i fullmakten. (BFS 2016:2).


överensstämmelse med typ som grundar sig på kvalitetssäkring av säkerhetskomponenter till hissar (Modul E)


1. överensstämmelse med typ som grundar sig på kvalitetssäkring av säkerhetskomponenter till hissar är den del av ett förfarande för bedömning av överensstämmelse genom vilket ett anmält organ bedömer tillverkarens kvalitetssystem för att säkerställa att säkerhetskomponenterna har tillverkats och övervakas i enlighet med typen enligt beskrivningen i EU-typintyget, att de uppfyller de tillämpliga kraven i bilaga 5:1 och att de gör det möjligt för en hiss i vilken de är korrekt monterade att uppfylla dessa krav. (BFS 2016:2).


2. Tillverkarens skyldigheter Tillverkaren ska tillämpa ett godkänt kvalitetssystem för slutkontroll och provning av säkerhetskomponenter till hissar i enlighet med punkt 3 och ska kontrolleras i enlighet med punkt 4. (BFS 2016:2).


3. Kvalitetssystem 3.1 Tillverkaren ska hos ett enda valfritt anmält organ ansöka om att få sitt kvalitetssystem för säkerhetskomponenter till berörda hissar bedömt. Ansökan ska innehålla följande: a) Tillverkarens namn och adress och, om ansökan lämnas in av tillverkarens representant, även dennes namn och adress. b) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har lämnats till något annat anmält organ. c) Adressen till lokalen för slutkontroll och provning av säkerhetskomponenterna till hissar. d) Alla upplysningar av betydelse om de säkerhetskomponenter till hissar som ska tillverkas. e) Dokumentation av kvalitetssystemet. f) Den tekniska dokumentationen för de godkända säkerhetskomponenterna till hissar och en kopia av EU-typintyget. 3.2 Inom ramen för kvalitetssystemet ska man antingen kontrollera varje säkerhetskomponent till hissar och utföra de tillämpliga provningar som anges i relevanta harmoniserade standarder enligt bilaga 5 punkt 6.1  eller utföra likvärdiga provningar för att säkerställa att den uppfyller de villkor som avses i punkt 1. Alla faktorer, krav och bestämmelser som tillverkaren av har tagit hänsyn till ska dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Dokumentationen av kvalitetssystemet ska möjliggöra en enhetlig tolkning av kvalitetssystemets program, planer, manualer och protokoll. Dokumentationen ska framför allt innehålla en fullgod beskrivning av a) kvalitetsmål, b) organisationsstruktur, och ledningens ansvar och befogenheter beträffande produktkvaliteten, c) de undersökningar och provningar som kommer att utföras efter tillverkningen, d) metoder för övervakning av att kvalitetssystemet fungerar effektivt, och e) kvalitetsdokumenten, t ex granskningsrapporter och provningsresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för den berörda personalens kvalifikationer, etc.


3.3 Det anmälda organet ska bedöma kvalitetssystemet för att avgöra om det uppfyller kraven i punkt 3.2. Det anmälda organet ska förutsätta att dessa krav är uppfyllda i fråga om de delar av kvalitetssystemet som överensstämmer med motsvarande specifikationer i relevant harmoniserad standard. Utöver erfarenhet av kvalitetsledningssystem ska minst en av revisionsgruppens deltagare ha erfarenhet av bedömning av hissteknologi och känna till de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. Revisionen ska även omfatta en inspektion hos tillverkaren. Revisionsgruppen ska granska den tekniska dokumentation som avses i punkt 3.1 f för att kontrollera att tillverkaren känner till de relevanta kraven i bilaga 5– 5:12 och kan utföra de undersökningar som krävs för att säkerställa att säkerhets- komponenten till hissar överensstämmer med kraven. Tillverkaren ska meddelas beslutet. Meddelandet ska innehålla slutsatserna från revisionen och skälen till beslutet. 3.4 Tillverkaren ska åta sig att fullgöra de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetssystemet, och att upprätthålla det så att det förblir ändamåls- enligt och effektivt. 3.5 Tillverkaren eller dennes representant ska underrätta det anmälda organ som har godkänt kvalitetssystemet om alla ändringar som planeras i systemet. Det anmälda organet ska bedöma de föreslagna ändringarna samt avgöra om ett ändrat kvalitetssystem fortfarande uppfyller de krav som avses i punkt 3.2 eller om en ny bedömning är nödvändig. Organet ska meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet ska innehålla slutsatserna från undersökningen och skälen till beslutet. (BFS 2016:2).


4. Kontroll under det anmälda organets ansvar 4.1 Syftet med kontrollen är att försäkra sig om att tillverkaren fullgör de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetssystemet. 4.2 För att möjliggöra en bedömning ska tillverkaren ge det anmälda organet tillträde till lokaler för slutkontroll, provning och förvaring och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om: a) dokumentation av kvalitetssystemet, b) den tekniska dokumentationen, c) kvalitetsdokumenten, t.ex. granskningsrapporter, provningsresultat, kalibrer- ingsresultat, redogörelser för berörda personalens kvalifikationer. 4.3 Det anmälda organet ska regelbundet genomföra revisioner för att försäkra sig om att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetssystemet och ska lämna en revisionsberättelse till tillverkaren. 4.4 Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda besök i tillverkarens lokaler där det utförs slutkontroll och provning av säkerhetskomponenter till hissar. I samband med sådana besök får det anmälda organet utföra eller låta utföra provningar för att kontrollera att kvalitetssystemet fungerar tillfredställande. Det anmälda organet ska ge tillverkaren en besöksrapport och, om provning har utförts, en provningsrapport. (BFS 2016:2).


5. CE-märkning och EU-försäkran om överensstämmelse 5.1 Tillverkaren ska anbringa CE-märkningen och, under ansvar av det anmälda organ som avses i punkt 3.1, organets identifikationsnummer på varje enskild säkerhetskomponent till hissar som uppfyller de krav som avses i punkt 1. 5.2 Tillverkaren ska upprätta en skriftlig EU-försäkran om överensstämmelse för varje säkerhetskomponent till hissar och kunna uppvisa en kopia för de nationella myndigheterna i tio år efter det att säkerhetskomponenten till hissar har släppts ut


på marknaden. I EU-försäkran om överensstämmelse ska det anges för vilken säkerhetskomponent till hissar den har upprättats. (BFS 2016:2).


6. Tillverkaren ska under tio år efter säkerhetskomponenten till hissar har släppts ut på marknaden kunna uppvisa följande för de nationella myndigheterna: a) Den tekniska dokumentation som avses i punkt 3.1 f. b) Sådan dokumentation som avses i punkt 3.1 e. c) Information avseende sådana godkännanden av ändringar som avses i punkt 3.5 d) Sådana beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkt 3.5 tredje stycket samt i punkt 4.3 och 4.4. (BFS 2016:2).


7. Varje anmält organ ska underrätta sin anmälande myndighet om de godkännan- den av kvalitetssystem som det har utfärdat eller återkallat och ska regelbundet eller på begäran ge den anmälande myndigheten tillgång till förteckningen över de godkännanden som det har utfärdat, avslagit, tillfälligt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner. Varje anmält organ ska underrätta de övriga anmälda organen om de godkän- nanden av kvalitetssystem som det har avslagit eller tillfälligt eller slutgiltigt återkallat och, på begäran, om de godkännanden som det har utfärdat. På begäran ska det anmälda organet ge kommissionen och medlemsstaterna en kopia av de godkännanden av kvalitetssystem som det har utfärdat. (BFS 2016:2).


8. Tillverkarens representant Tillverkarens skyldigheter enligt punkterna 3.1, 3.5, 5 och 6 får fullgöras, för dennes räkning och på dennes ansvar, av tillverkarens representant, förutsatt att dessa skyldigheter specificeras i fullmakten. (BFS 2016:2).


överensstämmelse som grundar sig på fullständig kvalitetssäkring av säkerhetskomponenter till hissar (Modul H)


1. överensstämmelse som grundar sig på fullständig kvalitetssäkring av säkerhetskomponenter till hissar är det förfarande för bedömning av överensstämmelse genom vilket ett anmält organ bedömer tillverkarens kvalitetssystem för att säkerställa att säkerhetskomponenterna till hissar har konstruerats, tillverkats, kontrollerats och provats och uppfyller de tillämpliga kraven i bilaga 5:1 samt att de gör det möjligt för en hiss i vilken de är korrekt monterade att uppfylla dessa krav. (BFS 2016:2).


2. Tillverkarens skyldigheter Tillverkaren ska tillämpa ett godkänt system för kvalitetssäkring för konstruktion, tillverkning, slutkontroll och provning av säkerhetskomponenter till hissar i enlighet med punkt 3 och övervakas i enlighet med punkt 4. (BFS 2016:2).


3. System för kvalitetssäkring 3.1 Tillverkaren ska hos ett enda valfritt anmält organ ansöka om att få sitt system för kvalitetssäkring bedömt. Ansökan ska innehålla följande: a) Tillverkarens namn och adress och, om ansökan lämnas in av tillverkarens representant, även dennes namn och adress. b) Adressen till lokalerna där säkerhetskomponenterna har konstruerats, tillverkats, kontrollerats och provats. c) Alla upplysningar av betydelse beträffande de säkerhetskomponenter som ska tillverkas d) Den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 3 i del A i bilaga 5:4 för varje kategori av säkerhetskomponenter till hissar som ska tillverkas. e) Dokumentationen beträffande systemet för kvalitetssäkring. f) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har lämnats till något annat anmält organ. (BFS 2016:2).


3.2 Kvalitetssystemet ska säkerställa att säkerhetskomponenterna till hissar överensstämmer med de villkor som avses i punkt 1. Alla faktorer, krav och bestämmelser som tillverkaren tagit hänsyn till ska dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Dokumentationen av systemet för kvalitetssäkring ska möjliggöra en enhetlig tolkning av kvalitetssystemets program, planer, manualer och protokoll. Dokumentationen ska framför allt innehålla en fullgod beskrivning av a) kvalitetsmål och organisationsstruktur samt ledningens ansvar och befogenheter när det gäller konstruktion och produktkvalitet, b) de tekniska specifikationer för konstruktion, inbegripet standarder, som kommer att tillämpas och, när de relevanta harmoniserade standarderna inte tillämpas till fullo, vilka medel, inbegripet relevanta tekniska specifikationer, som kommer att användas för att säkerställa att de villkor som avses i punkt 1 uppfylls,


c) de metoder, processer och systematiska förfaranden för kontroll och verifikation av konstruktionen som kommer att användas vid konstruktionen av säkerhetskomponenterna till hissar, d) de motsvarande metoder, processer och systematiska förfaranden för tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetssäkring som kommer att användas, e) de undersökningar och provningar som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen samt hur ofta dessa kommer att utföras, f) kvalitetsdokumenten, som granskningsrapporter och provningsresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för berörd personals kvalifikationer, g) metoder för övervakning av att den erforderliga konstruktions- och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetssystemet fungerar effektivt. 3.3 Det anmälda organet ska bedöma systemet för kvalitetssäkring för att avgöra om det uppfyller kraven i punkt 3.2. Det anmälda organet ska förutsätta att dessa krav är uppfyllda i fråga om de delar av kvalitetssystemet som överensstämmer med motsvarande specifikationer i relevant harmoniserad standard. Utöver erfarenhet av kvalitetsledningssystem ska minst en av revisionsgruppens deltagare ha erfarenhet av bedömning av hissteknologi och känna till de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. Revisionen ska även omfatta en inspektion hos tillverkaren. Revisionsgruppen ska granska den tekniska dokumentation som avses i punkt 3.1 d för att kontrollera att tillverkaren känner till de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 och kan utföra de undersökningar som krävs för att säkerställa att säkerhetskomponenter till hissar överensstämmer med kraven. Beslutet ska meddelas tillverkaren och i förekommande fall tillverkarens representant. Meddelandet ska innehålla slutsatserna från revisionen och skälen till beslutet. 3.4 Tillverkaren ska åta sig att fullgöra de skyldigheter som är förenade med det godkända systemet för fullständig kvalitetssäkring, och att upprätthålla det så att det förblir ändamålsenligt och effektivt. 3.5 Tillverkaren ska underrätta det anmälda organ som har systemet för fullständig kvalitetssäkring om alla ändringar som planeras i systemet. Det anmälda organet ska bedöma de föreslagna ändringarna och avgöra om ett ändrat system för kvalitetssäkring fortfarande uppfyller de krav som avses i punkt 3.2 eller om en ny bedömning är nödvändig. Organet ska meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet ska innehålla slut- satserna från revisionen och skälen till beslutet. (BFS 2016:2).


4. Kontroll under det anmälda organets ansvar 4.1 Syftet med kontrollen är att försäkra sig om att tillverkaren fullgör de skyldig- heter som är förenade med det godkända systemet för kvalitetssäkring. 4.2 För att möjliggöra en bedömning ska tillverkaren ge det anmälda organet till- träde till lokaler för konstruktion, tillverkning, kontroll, provning och förvaring och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om a) dokumentation om systemet för kvalitetssäkring, b) de kvalitetsdokument som anges i konstruktionsdelen av systemet för kvalitetssäkring t.ex. resultat från analyser, beräkningar, provningar etc., c) den tekniska dokumentationen till de säkerhetskomponenter till hissar som tillverkats, d) de kvalitetsdokument som anges i tillverkningsdelen av systemet för full- ständig kvalitetssäkring t ex granskningsrapporter, provningsresultat, kalibrer- ingsresultat, redogörelser för den berörda personalens kvalifikationer.


4.3 Det anmälda organet ska regelbundet genomföra revisioner för att försäkra sig om att tillverkaren upprätthåller och tillämpar systemet för kvalitetssäkring, och ska lämna en revisionsberättelse till tillverkaren. 4.4 Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda besök hos tillverkaren. Under sådana besök får det anmälda organet vid behov utföra eller låta utföra provningar för att kontrollera att systemet för kvalitetssäkring fungerar korrekt. Det anmälda organet ska lämna en besöksrapport till tillverkaren och, om provning har utförts, en provningsrapport. (BFS 2016:2).


5. CE-märkning och EU-försäkran om överensstämmelse 5.1 Tillverkaren ska anbringa CE-märkningen och, under ansvar av det anmälda organ som avses i punkt 3.1, organets identifikationsnummer på varje enskild säkerhetskomponent till hissar som uppfyller de krav som avses i punkt 1. 5.2 Tillverkaren ska upprätta en skriftlig EU-försäkran om överensstämmelse för varje säkerhetskomponent till hissar och kunna uppvisa en kopia för de nationella myndigheterna i tio år efter det att säkerhetskomponenten till hissar har släppts ut på marknaden. I EU-försäkran om överensstämmelse ska det anges för vilken säkerhetskomponent till hissar den har upprättats. (BFS 2016:2).


6. Tillverkaren ska under tio år efter det att säkerhetskomponenten till hissar har släppts ut på marknaden kunna uppvisa följande för de nationella myndigheterna a) Den dokumentation som avses i punkt 3.1 e. b) Den tekniska dokumentation som avses i punkt 3.1 d. c) Information avseende sådana godkännanden av ändringar som avses i punkt 3.5 första stycket. d) Sådana beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkt 3.5 tredje stycket samt i punkt 4.3 och 4.4. (BFS 2016:2).


7. Varje anmält organ ska underrätta sin anmälande myndighet om de godkännan- den av system för fullständig kvalitetssäkring som det har utfärdat eller återkallat och ska regelbundet eller på begäran ge den anmälande myndigheten tillgång till förteckningen över de godkännanden som det har utfärdat, avslagit, tillfälligt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner. Varje anmält organ ska underrätta de övriga anmälda organen om de godkän- nanden av system för kvalitetssäkring som det har avslagit eller tillfälligt eller slutgiltigt återkallat och, på begäran, om de godkännanden som det har utfärdat. På begäran ska det anmälda organet ge kommissionen och medlemsstaterna en kopia av de godkännanden av system för kvalitetssäkring som det har utfärdat. Det anmälda organet ska förvara en kopia av beslutet om godkännande med bilagor och tillägg och den tekniska dokumentationen i 15 år efter det att det utfärdats. (BFS 2016:2).


överensstämmelse som grundar sig på kontroll av enskilda hissar (Modul G)


1. överensstämmelse som grundar sig på kontroll av enskilda hissar är det förfarande för bedömning av överensstämmelse genom vilket ett anmält organ bedömer om en hiss uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1.


2. Installatörens skyldigheter 2.1 Installatören ska vidta de åtgärder som krävs för att tillverkningsprocessen och övervakningen av denna tryggar hissens överensstämmelse med de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. 2.2 Installatören ska hos ett enda valfritt anmält organ ansöka om kontroll av enskilda hissar. Ansökan ska innehålla följande: a) Installatörens namn och adress och, om ansökan lämnas in av installatörens representant, även dennes namn och adress. b) Adress där hissen installerats. c) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte ingivits till något annat anmält organ. d) Teknisk dokumentation. (BFS 2016:2).


3. Den tekniska dokumentationen ska göra det möjligt att bedöma om hissen uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. Den tekniska dokumentationen ska innehålla minst följande: a) En beskrivning av hissen. b) Konstruktionsritningar eller -scheman och tillverkningsritningar eller -scheman. c) Förklaringar som behövs för att förstå dessa ritningar och scheman och hur hissen fungerar. d) En förteckning över de grundläggande hälso- och säkerhetskraven som tagits i beaktande. e) En förteckning över de harmoniserade standarder som helt eller delvis har följts och till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens offici- ella tidning och, i de fall där de harmoniserade standarderna inte har följts, beskrivningar av de lösningar som har valts för att uppfylla de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1, inbegripet en förteckning över andra relevanta tekniska specifikationer som följts. När det gäller harmoniserade standarder som följts delvis ska det i den tekniska dokumentationen specificeras vilka delar som har tillämpats. f) En kopia av EU-typintyget över använda säkerhetskomponenter till hissar som monterats i hissen. g) Resultat av konstruktionsberäkningar som installatören utfört eller låtit utföra. h) Provningsrapporter. i) En kopia av bruksanvisningar enligt punkt 6.2 i bilaga 5:1.


4. Kontroll Det anmälda organ som valts av installatören ska kontrollera den tekniska dokumentationen och hissen samt utföra sådana prov som anges i relevanta harmoniserade standarder eller utföra likvärdiga provningar för att kontrollera hissens överensstämmelse med de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. Provningarna ska omfatta minst de provningar som avses i punkt 3.3 i bilaga 5:5. Om hissen uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 ska det anmälda organet utfärda ett intyg om överensstämmelsen på grundval av de utförda provningarna. Det anmälda organet ska fylla i tillhörande sidor i journalen i enlighet med punkt 6.2 i bilaga 5:1. Om det anmälda organet vägrar att utfärda intyg om överensstämmelse ska det i detalj motivera skälen härför och ange vilka korrigerande åtgärder som måste vidtas. När installatören på nytt ansöker om kontroll av enskilda hissar ska det ske hos samma anmälda organ. På begäran ska det anmälda organet ge kommissionen och medlemsstaterna en kopia av intyget om överensstämmelse. (BFS 2016:2).


5. CE-märkning och EU-försäkran om överensstämmelse 5.1 Installatören ska anbringa CE-märkningen i hisskorgen i varje hiss som uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 och, under ansvar av det anmälda organ som avses i punkt 2.2, anbringa detta organs identifikationsnummer intill CE-märkningen i hisskorgen i varje hiss. 5.2 Installatören ska utarbeta en skriftlig EU-försäkran om överensstämmelse för varje hiss och förvara en kopia av EU- försäkran om överensstämmelse och kunna uppvisa den för de nationella myndigheterna i tio år efter det att hissen släppts ut på marknaden. En kopia av EU-försäkran om överensstämmelse ska på begäran göras tillgänglig för de berörda myndigheterna. (BFS 2016:2).


6. Installatören ska tillsammans med den tekniska dokumentationen bevara en kopia av intyget om överensstämmelse och kunna uppvisa dem för de nationella myndigheterna i minst tio år från det datum då hissen släpptes ut på marknaden. (BFS 2016:2).


7. Installatörens representant Installatörens skyldigheter enligt punkterna 2.2 och 6 får fullgöras, för dennes räkning och på dennes ansvar, av installatörens representant, förutsatt att dessa skyldigheter specificeras i fullmakten. (BFS 2016:2).


Kontroll av typöverensstämmelse genom stickprovskontroll för säkerhetskomponenter till hissar (Modul C 2)


1. överensstämmelse med typ genom stickprovskontroll är den del av ett förfarande för bedömning av överensstämmelse genom vilken ett anmält organ kontrollerar säkerhetskomponenter till hissar för att säkerställa att de överens- stämmer med den godkända typen enligt beskrivningen i EU-typintyget, att de uppfyller de tillämpliga kraven i bilaga 5:1 samt att de kommer att göra det möjligt för en hiss i vilken de är korrekt monterade att uppfylla dessa krav. (BFS 2016:2).


2. Tillverkning Tillverkaren ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att till- verkningsprocessen och dess övervakning garanterar att de tillverkade säkerhetskomponenterna till hissar uppfyller de villkor som avses i punkt 1.


3. Tillverkaren ska lämna in ansökan om stickprovskontroll till ett enda valfritt anmält organ. Ansökan ska innehålla följande: a) Tillverkarens namn och adress och, om ansökan lämnas in av tillverkarens representant, även dennes namn och adress. b) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har lämnats till något annat anmält organ. c) Alla relevanta upplysningar om de säkerhetskomponenter till hissar som tillverkats. d) Adressen till lokalerna i vilka säkerhetskomponenten till hissar kan provas. (BFS 2016:2).


4. Det anmälda organet ska utföra eller låta utföra kontroll av säkerhetskom- ponenter till hissar med slumpvisa intervall. Ett lämpligt stickprov av de slutliga säkerhetskomponenterna till hissar, taget på plats av det anmälda organet, ska undersökas, och tillämpliga provningar enligt de relevanta harmoniserade standarderna och/eller likvärdiga provningar enligt andra relevanta tekniska specifikationer, ska utföras för att kontrollera om säkerhetskomponenten till hissar uppfyller kraven enligt punkt 1. Om en eller flera av de kontrollerade säkerhetskomponenterna till hissar inte uppfyller dessa krav, ska det anmälda organet vidta lämpliga åtgärder. De punkter som ska tas i beaktande vid kontroll av säkerhetskomponenter till hissar ska fastställas efter gemensamt avtal mellan samtliga anmälda organ som är ansvariga för detta förfarande med hänsynstagande till säkerhetskomponentens grundläggande karakteristika. Det anmälda organet ska utfärda ett intyg om överensstämmelse med typ med hänsyn tagen till de utförda undersökningarna och provningarna. På begäran ska det anmälda organet ge kommissionen och medlemsstaterna en kopia av intyget om överensstämmelse med typ. (BFS 2016:2).


5. CE-märkning och EU-försäkran om överensstämmelse 5.1 Tillverkaren ska anbringa CE-märkningen och, under ansvar av det anmälda organ som avses i punkt 3, organets identifikationsnummer på varje enskild säkerhetskomponent till hissar som uppfyller de krav som avses i punkt 1. (BFS 2016:2).


5.2 Tillverkaren ska upprätta en skriftlig EU-försäkran om överensstämmelse för varje säkerhetskomponent till hissar och kunna uppvisa en kopia för de nationella myndigheterna i tio år efter det att säkerhetskomponenten till hissar har släppts ut på marknaden. I EU-försäkran om överensstämmelse ska det anges för vilken säkerhetskomponent till hissar den har upprättats. (BFS 2016:2).


6. Tillverkarens representant Tillverkarens skyldigheter får fullgöras, för dennes räkning och på dennes ansvar, av tillverkarens representant, förutsatt att dessa skyldigheter specificeras i full- makten. Tillverkarens representant får inte fullgöra någon av de skyldigheter som åligger tillverkaren i enlighet med punkt 2. (BFS 2016:2).


överensstämmelse med typ som grundar sig på kvalitetssäkring av hissar (Modul E)


1. överensstämmelse som grundar sig på kvalitetssäkring av produkter är den del av ett förfarande för bedömning av överensstämmelse genom vilken ett anmält organ bedömer installatörens system för kvalitetssäkring av produkter för att säkerställa att hissarna överensstämmer med den godkända typen enligt beskrivningen i EU-typintyget eller med en hiss som har konstruerats och tillverkats enligt ett godkänt system för fullständig kvalitetssäkring enligt bilaga 5:11 och att de uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. (BFS 2016:2).


2. Installatörens skyldigheter Installatören ska tillämpa ett godkänt kvalitetssystem för slutkontroll och provning av hissen i enlighet med punkt 3 och övervakas i enlighet med punkt 4. (BFS 2016:2).


3. Kvalitetssystem 3.1 Installatören ska hos ett enda valfritt anmält organ ansöka om att få sitt kvalitetssystem för berörda hissar bedömt. Ansökan ska innehålla följande: a) Installatörens namn och adress och, om ansökan lämnas in av installatörens representant, även dennes namn och adress. b) Alla upplysningar av betydelse beträffande de hissar som ska installeras. c) Dokumentationen av kvalitetssystemet. d) Den tekniska dokumentationen för de hissar som ska installeras. e) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har lämnats till något annat anmält organ. 3.2 Inom ramen för kvalitetssystemet ska man undersöka varje hiss och utföra de tillämpliga provningar som anges i relevanta harmoniserade standarder eller utföra likvärdiga provningar för att säkerställa att hissen uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. Alla faktorer, krav och bestämmelser som tillverkaren tagit hänsyn till ska dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Dokumentationen av kvalitetssystemet ska möjliggöra en enhetlig tolkning av kvalitetssystemets program, planer, manualer och kvalitetsdokument. Dokumentationen ska framför allt innehålla en fullgod beskrivning av a) kvalitetsmål, b) organisationsstruktur och ledningens ansvar och befogenheter beträffande produktkvaliteten, c) de undersökningar och provningar som kommer att utföras innan hissen släpps ut på marknaden, inklusive åtminstone de provningar som anges i punkt 3.3 i bilaga 5:5, d) metoder för övervakning av att kvalitetssystemet fungerar effektivt, e) kvalitetsdokumenten, t.ex. granskningsrapporter, provningsresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för den berörda personalens kvalifikationer. 3.3 Det anmälda organet ska bedöma kvalitetssystemet för att avgöra om det uppfyller kraven i punkt 3.2. Det anmälda organet ska förutsätta att dessa krav är


uppfyllda i fråga om de delar av kvalitetssystemet som överensstämmer med motsvarande specifikationer i relevant harmoniserad standard. Minst en av revisionsgruppens deltagare ska ha erfarenhet av bedömning av den aktuella hissteknologin och känna till de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. Revisionen ska även omfatta en inspektion hos installatören och ett besök på installationsplatsen. Installatören ska meddelas beslutet. Meddelandet ska innehålla slutsatserna från revisionen och skälen till beslutet. 3.4 Installatören ska åta sig att fullgöra de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetssystemet och att upprätthålla det så att det förblir ändamålsenligt och effektivt. 3.4.1 Installatören ska underrätta det anmälda organ som har godkänt kvalitetssystemet om alla eventuella ändringar som planeras i det. 3.4.2 Det anmälda organet ska bedöma de föreslagna ändringarna och avgöra om ett ändrat kvalitetssystem fortfarande uppfyller de krav som avses i punkt 3.2 eller om en ny bedömning är nödvändig. Organet ska meddela installatören, eller i förekommande fall dennes representant, sitt beslut. Meddelandet ska innehålla slutsatserna från revisionen och skälen till beslutet. Det anmälda organet ska anbringa eller låta anbringa sitt identifikations- nummer intill CE-märkningen i enlighet med punkt 6.5 i bilaga 5. (BFS 2016:2).


4. Kontroll under det anmälda organets ansvar 4.1 Syftet med kontrollen är att försäkra sig om att tillverkaren fullgör de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetssystemet. 4.2 För att möjliggöra en bedömning ska installatören ge det anmälda organet tillträde till lokaler för installation, kontroll och provning och ska tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om a) dokumentationen av kvalitetssystemet, b) den tekniska dokumentationen, c) kvalitetsdokumenten, t.ex. granskningsrapporter, provningsresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för den berörda personalens kvalifikationer etc. 4.3 Det anmälda organet ska regelbundet genomföra revisioner för att försäkra sig om att installatören upprätthåller och tillämpar kvalitetssystemet och ska lämna en revisionsberättelse till installatören. 4.4 Det anmälda organet får dessutom besöka platsen för installation av hissen utan förvarning. I samband med sådana besök får det anmälda organet, om nödvändigt, utföra eller låta utföra provningar för att kontrollera att kvalitetssystemet fungerar tillfredsställande. Det anmälda organet ska ge installatören en besöksrapport och, om provning har utförts, en provningsrapport. (BFS 2016:2).


5. Installatören ska under tio år efter det att den sista hissen har släppts ut på marknaden kunna uppvisa följande för de nationella myndigheterna: a) Sådan dokumentation som avses i punkt 3.1 c. b) Den tekniska dokumentation som avses i punkt 3.1 d. c) Information avseende sådana godkännanden av ändringar som avses i punkt 3.4.1. d) Sådana beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkt 3.4.2 andra stycket samt i punkt 4.3 och 4.4. (BFS 2016:2).


6. Varje anmält organ ska underrätta sin anmälande myndighet om de godkännan- den av kvalitetssystem som det har utfärdat eller återkallat och ska regelbundet eller på begäran ge den anmälande myndigheten tillgång till förteckningen över de godkännanden som det har utfärdat, avslagit, tillfälligt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner. Varje anmält organ ska underrätta de övriga anmälda organen om de godkän- nanden av kvalitetssystem som det har avslagit eller tillfälligt eller slutgiltigt återkallat och, på begäran, om de godkännanden som det har utfärdat. På begäran ska det anmälda organet ge kommissionen och medlemsstaterna en kopia av de godkännanden av kvalitetssystem som det har utfärdat. (BFS 2016:2).


7. CE-märkning och EU-försäkran om överensstämmelse 7.1 Installatören ska anbringa CE-märkningen i hisskorgen i varje hiss som uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 och, under ansvar av det anmälda organ som avses i punkt 3.1, anbringa detta organs identifikationsnummer intill CE-märkningen i hisskorgen i varje hiss. 7.2 Installatören ska utarbeta en skriftlig EU-försäkran om överensstämmelse för varje hiss och förvara en kopia av EU- försäkran om överensstämmelse och kunna uppvisa den för de nationella myndigheterna i tio år efter det att hissen släppts ut på marknaden. En kopia av EU-försäkran om överensstämmelse ska på begäran göras tillgänglig för de berörda myndigheterna. (BFS 2016:2).


8. Installatörens representant Installatörens skyldigheter enligt punkterna 3.1, 3.4.1, 5 och 7 får fullgöras, för dennes räkning och på dennes ansvar, av installatörens representant, förutsatt att dessa skyldigheter specificeras i fullmakten. (BFS 2016:2).


överensstämmelse som grundar sig på fullständig kvalitetssäkring och konstruktionskontroll av hissar (Modul H 1)


1. överensstämmelse som grundar sig på fullständig kvalitetssäkring och konstruktionskontroll av hissar är det förfarande för bedömning av överens- stämmelse genom vilket ett anmält organ bedömer installatörens system för kvalitetssäkring och i förekommande fall hissens konstruktion för att säkerställa att de hissar som installeras uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. (BFS 2016:2).


2. Installatörens skyldigheter Installatören ska tillämpa ett godkänt system för kvalitetssäkring av konstruk- tion, tillverkning, montering, installation, slutkontroll och provning av hissarna som anges i punkt 3 och ska kontrolleras i enlighet med punkt 4. Lämpligheten av den tekniska konstruktionen hos hissarna ska ha kontrollerats i enlighet med punkt 3.3. (BFS 2016:2).


3. System för kvalitetssäkring 3.1 Installatören ska hos ett enda valfritt anmält organ ansöka om att få sitt system för kvalitetssäkring bedömt. Ansökan ska innehålla följande: a) Installatörens namn och adress och, om ansökan lämnas in av installatörens representant, även dennes namn och adress. b) Alla upplysningar av betydelse beträffande de hissar som ska installeras; särskilt upplysningar som är av betydelse för sambandet mellan konstruktionen och driften av hissen. c) Dokumentationen av kvalitetssystemet. d) Den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 3 i del B i bilaga 5:4. e) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har lämnats till något annat anmält organ. 3.2 Systemet för kvalitetssäkring ska säkerställa att hissarna uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskrav som anges i bilaga 5:1. Alla faktorer, krav och bestämmelser som installatören tagit hänsyn till ska doku- menteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Dokumentationen av kvalitetssystemet ska möjliggöra en enhetlig tolkning av kvalitetssystemets program, planer, manualer och kvalitetsdokument. Dokumentationen ska framför allt innehålla en fullgod beskrivning av a) kvalitetsmål och organisationsstruktur samt ledningens ansvar och befogenheter när det gäller konstruktion och produktkvalitet, b) de tekniska specifikationer för konstruktion, inbegripet standarder, som kommer att tillämpas och, när de relevanta harmoniserade standarderna inte tillämpas till fullo, vilka medel, inbegripet andra relevanta tekniska specifika- tioner, som kommer att användas för att säkerställa att de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som anges i bilaga 5:1, c) de metoder, processer och systematiska förfaranden för kontroll och verifikation av konstruktionen som kommer att användas vid konstruktionen av hissarna,


d) de undersökningar och provningar som kommer att utföras vid leverans- kontroll av material, komponenter och delmontage, e) de motsvarande metoder, processer och systematiska förfaranden för montering, installation, kvalitetskontroll och kvalitetssäkring som kommer att användas, f) de undersökningar och provningar som ska utföras före (kontroll av installationsförhållanden: hisschakt, hissmaskinrum etc.), under och efter installationen (inklusive åtminstone de prov som anges i punkt 3.3 i bilaga 5:5), g) kvalitetsdokumenten, t.ex. granskningsrapporter, provningsresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för berörd personals kvalifikationer, h) metoder för övervakning av att den erforderliga konstruktions- och produktkvaliteten uppnås och att kvalitetssystemet fungerar effektivt. 3.3 Konstruktionskontroll 3.3.1 Om konstruktionen inte helt överensstämmer med de harmoniserade standarderna ska det anmälda organet förvissa sig om att konstruktionen överens- stämmer med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1, och om så är fallet, utfärda ett EU-intyg om konstruktionskontroll till installatören. Intyget ska innehålla giltighetsvillkor och uppgifter som krävs för att identifiera den godkända konstruktionen. 3.3.2 Om konstruktionen inte uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskrav som anges i bilaga 5:1 ska det anmälda organet avslå ansökan om EU-intyg om konstruktionskontroll och underrätta den sökande om detta samt utförligt motivera avslaget. Det anmälda organet ska följa med i den tekniska utvecklingen, och om denna ger vid handen att den godkända konstruktionen inte längre uppfyller de grund- läggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 ska organet fastställa om det krävs ytterligare undersökningar. Om så är fallet ska det anmälda organet underrätta installatören om detta. 3.3.3 Tillverkaren ska underrätta det anmälda organ som utfärdat EU-intyget om konstruktionskontroll om alla ändringar av den godkända konstruktionen som kan påverka överensstämmelsen med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 eller villkoren för intygets giltighet. För sådana ändringar krävs ytterli- gare godkännande - från det anmälda organ som utfärdat EU-intyget om konstruktionskontroll – i form av ett tillägg till det ursprungliga EU-intyget om konstruktionskontroll. 3.3.4 Varje anmält organ ska underrätta sin anmälande myndighet om de EU- intyg om konstruktionskontroll och/eller tillägg till dessa som det har utfärdat eller återkallat, och det ska regelbundet eller på begäran ge den anmälande myndigheten tillgång till förteckningen över de intyg och/eller tillägg till dessa som det har avslagit, tillfälligt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner. Varje anmält organ ska underrätta de övriga anmälda organen om de EU-intyg om konstruktionskontroll och/eller tillägg till dessa som det har avslagit, tillfälligt eller slutgiltigt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner och, på begäran, om de intyg och/eller tillägg som det har utfärdat. Kommissionen, medlemsstaterna och övriga anmälda organ har rätt att på begäran få en kopia av EU-typintyget och/eller tilläggen till det. Kommissionen och medlemsstaterna har rätt att på begäran få en kopia av den tekniska dokumen- tationen och av resultaten från de undersökningar som utförts av det anmälda organet. 3.3.5 Installatören ska för de nationella myndigheterna kunna uppvisa en kopia av EU-intyget om konstruktionskontroll med bilagor och tillägg tillsammans med


den tekniska dokumentationen i tio år efter det att hissen har släppts ut på marknaden. 3.4 Kontroll av systemet för kvalitetssäkring Det anmälda organet ska bedöma systemet för kvalitetssäkring för att avgöra om det uppfyller de krav som avses i punkt 3.2. Det anmälda organet ska för- utsätta att dessa krav är uppfyllda i fråga om de delar av systemet för kvalitets- säkring som överensstämmer med motsvarande specifikationer i relevant harmoniserad standard. Minst en av revisionsgruppens deltagare ska ha erfarenhet av bedömning av den aktuella hissteknologin och känna till de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. Revisionen ska även omfatta en inspektion hos installatören och ett besök på installationsplatsen. Revisionsgruppen ska granska den tekniska dokumentation som avses i punkt 3.1 d för att kontrollera att installatören känner till de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 och kan utföra de undersökningar som krävs för att säkerställa att hissen överensstämmer med kraven. Beslutet ska meddelas installatören eller i förekommande fall installatörens representant. Meddelandet ska innehålla slutsatserna från revisionen samt skälen till beslutet. 3.5 Installatören ska åta sig att fullgöra de skyldigheter som är förenade med det godkända systemet för kvalitetssäkring och att upprätthålla det så att det förblir ändamålsenligt och effektivt. Installatören ska underrätta det anmälda organ som har godkänt systemet för kvalitetssäkring om alla ändringar som planeras i systemet. Det anmälda organet ska bedöma de föreslagna ändringarna och avgöra om ett ändrat system för kvalitetssäkring fortsatt kommer att uppfylla de krav som avses i punkt 3.2 eller om en ny bedömning är nödvändig. Organet ska meddela installatören, eller i förekommande fall dennes representant, sitt beslut. Meddelandet ska innehålla slutsatserna från revisionen och skälen till beslutet. Det anmälda organet ska anbringa eller låta anbringa sitt identifikationsnummer intill CE-märkningen i enlighet med punkt 6.5 i bilaga 5. (BFS 2016:2).


4. Kontroll under det anmälda organets ansvar 4.1 Syftet med kontrollen är att försäkra sig om att installatören fullgör de skyldigheter som är förenade med det godkända systemet för kvalitetssäkring. 4.2 För att möjliggöra en bedömning ska installatören ge det anmälda organet tillträde till lokaler för konstruktion, tillverkning, montering, installation, kontroll, provning och förvaring och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om a) dokumentationen av systemet för kvalitetssäkring, b) de kvalitetsdokument som anges i konstruktionsdelen av kvalitetssystemet, t.ex. resultat från analyser, beräkningar och provningar, c) de kvalitetsdokument som anges i den del av kvalitetssystemet som rör godkännande av levererade enheter och installation, t.ex. granskningsrapporter, provningsresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för berörd personals kvalifikationer. 4.3 Det anmälda organet ska regelbundet genomföra revisioner för att försäkra sig om att installatören upprätthåller och tillämpar kvalitetssystemet och ska lämna en revisionsberättelse till installatören.


4.4 Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda besök hos installatören eller på installationsplatsen för hissen. I samband med sådana besök får det anmälda organet, om så krävs, utföra eller låta utföra provningar för att kontrollera att kvalitetssystemet fungerar tillfredsställande. Det anmälda organet ska ge installa- tören en besöksrapport och, om provning har utförts, en provningsrapport. (BFS 2016:2).


5. Installatören ska under tio år efter det att hissen släppts ut på marknaden förvara och kunna uppvisa följande för de nationella myndigheterna: a) Sådan dokumentation som avses i punkt 3.1 c. b) Den tekniska dokumentation som avses i punkt 3.1 d. c) Information avseende sådana godkännanden av ändringar som avses i punkt 3.5 andra stycket. d) Sådana beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkt 3.5 fjärde stycket samt i punkt 4.3 och 4.4. (BFS 2016:2).


6. Varje anmält organ ska underrätta sin anmälande myndighet om de godkän- nanden av system för fullständig kvalitetssäkring som det har utfärdat eller återkallat och ska regelbundet eller på begäran ge den anmälande myndigheten tillgång till förteckningen över de godkännanden som det har utfärdat, avslagit, tillfälligt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner. Varje anmält organ ska underrätta de övriga anmälda organen om de godkännanden av system för kvalitetssäkring som det har avslagit eller tillfälligt eller slutgiltigt återkallat och, på begäran, om de godkännanden som det har utfärdat. Det anmälda organet ska förvara en kopia av beslutet om godkännande med bilagor och tillägg och den tekniska dokumentationen i 15 år efter det att det utfärdats. På begäran ska det anmälda organet ge kommissionen och medlemsstaterna en kopia av de godkännanden av system för kvalitetssäkring som det har utfärdat.  (BFS 2016:2).


8. Installatörens representant Installatörens skyldigheter enligt punkterna 3.1, 3.3.3, 3.3.5, 5 och 7 får fullgöras, för dennes räkning och på dennes ansvar, av installatörens representant, förutsatt att dessa skyldigheter specificeras i fullmakten. (BFS 2016:2).


överensstämmelse med typ som grundar sig på kvalitetssäkring av produktion av hissar (Modul D)


1. överensstämmelse som grundar sig på kvalitetssäkring av produktion av hissar är den del av ett förfarande för bedömning av överensstämmelse genom vilken ett anmält organ bedömer installatörens system för kvalitetssäkring av produktionen för att säkerställa att de hissar som installeras överensstämmer med den godkända typen enligt beskrivningen i EU-typintyget eller med en hiss som har konstruerats och tillverkats enligt ett system för kvalitetssäkring enligt bilaga 5:11 och att de uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. (BFS 2016:2).


2. Installatörens skyldigheter Installatören ska tillämpa ett godkänt system för kvalitetssäkring av tillverkning, montering, installation, slutkontroll och provning av hissarna i enlighet med punkt 3 och ska kontrolleras i enlighet med punkt 4. (BFS 2016:2).


3. System för kvalitetssäkring 3.1 Installatören ska hos ett enda valfritt anmält organ ansöka om att få sitt system för kvalitetssäkring bedömt. Ansökan ska innehålla följande: a) Installatörens namn och adress och, om ansökan lämnas in av installatörens representant, även dennes namn och adress. b) All relevant information om de hissar som ska installeras. c) Dokumentationen av systemet för kvalitetssäkring. d) Den tekniska dokumentationen för de hissar som ska installeras. e) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har lämnats till något annat anmält organ. 3.2 Kvalitetssystemet ska säkerställa att hissarna överensstämmer med de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. Alla faktorer, krav och bestämmelser som installatören tagit hänsyn till ska dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Dokumentationen av systemet för kvalitetssäkring ska möjliggöra en enhetlig tolkning av kvalitetssystemets program, planer, manualer och protokoll. Dokumentationen ska framför allt innehålla en fullgod beskrivning av a) kvalitetsmål och organisationsstruktur samt ledningens ansvar och befogenheter när det gäller produktkvalitet, b) de motsvarande metoder, processer och systematiska förfaranden för tillverkning, kvalitetskontroll och kvalitetssäkring som kommer att användas, c) de undersökningar och provningar som utförs före, under och efter installation, d) kvalitetsdokumenten, t.ex. granskningsrapporter, provningsresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för den berörda personalens kvalifikationer, e) metoder för övervakning av att den eftersträvade hisskvaliteten uppnås och att systemet för kvalitetssäkring av produktion fungerar väl. 3.3 Det anmälda organet ska bedöma systemet för kvalitetssäkring för att avgöra om det uppfyller de krav som avses i punkt 3.2. Det anmälda organet ska förutsätta att dessa krav är uppfyllda i fråga om de delar av kvalitetssystemet som


överensstämmer med motsvarande specifikationer i relevant harmoniserad standard. Minst en av revisionsgruppens deltagare ska ha erfarenhet av bedömning av den aktuella hissteknologin och känna till de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. Revisionen ska även omfatta en inspektion hos installatören och ett besök på installationsplatsen. Organet ska meddela installatören sitt beslut. Meddelandet ska innehålla slutsatserna från revisionen och skälen till beslutet. 3.4 Installatören ska åta sig att fullgöra de skyldigheter som är förenade med det godkända systemet för kvalitetssäkring och att upprätthålla det så att det förblir ändamålsenligt och effektivt.


3.4.1 Installatören ska underrätta det anmälda organ som har godkänt systemet för kvalitetssäkring om alla ändringar som planeras i systemet. 3.4.2 Det anmälda organet ska bedöma de föreslagna ändringarna och avgöra om ett ändrat system för kvalitetssäkring fortfarande uppfyller de krav som avses i punkt 3.2 eller om en ny bedömning är nödvändig. Organet ska meddela installatören, eller i förekommande fall dennes representant, sitt beslut. Meddelandet ska innehålla slutsatserna från revisionen och skälen till beslutet. Det anmälda organet ska anbringa, eller låta anbringa, sitt identifikations- nummer vid sidan av CE-märkningen i enlighet med punkt 6.5 i bilaga 5. (BFS 2016:2).


4. Kontroll under det anmälda organets ansvar. 4.1 Syftet med kontrollen är att försäkra sig om att installatören fullgör de skyldigheter som är förenade med det godkända systemet för kvalitetssäkring. 4.2 För att möjliggöra en bedömning ska installatören ge det anmälda organet tillträde till lokaler för tillverkning, montering, installation, kontroll, provning och förvaring och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om a) dokumentationen av systemet för kvalitetssäkring, b) den tekniska dokumentationen, c) kvalitetsdokumenten, t.ex. granskningsrapporter, provningsresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för den berörda personalens kvalifikationer. 4.3 Det anmälda organet ska regelbundet genomföra revisioner för att försäkra sig om att installatören upprätthåller och tillämpar systemet för kvalitetssäkring och ska lämna en revisionsberättelse till installatören. 4.4 Det anmälda organet kan dessutom besöka installatören utan förvarning. I samband med sådana besök kan det anmälda organet, om så krävs, utföra eller låta utföra provningar för att kontrollera att systemet för kvalitetssäkring fungerar tillfredsställande. Det anmälda organet ska lämna en besöksrapport till installatören och, om provning har utförts, en provningsrapport. (BFS 2016:2).


5. Installatören ska i tio år efter det att hissen släppts ut på marknaden förvara och kunna uppvisa följande för de nationella myndigheterna: a) Sådan dokumentation som avses i punkt 3.1 c. b) Den tekniska dokumentation som avses i punkt 3.1 d. c) Information avseende sådana godkännanden av ändringar som avses i punkt 3.4.1. d) Sådana beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkt 3.4.2 andra stycket samt i punkt 4.3 och 4.4. (BFS 2016:2).


6. Varje anmält organ ska underrätta sin anmälande myndighet om de godkännan- den av system för kvalitetssäkring som det har utfärdat eller återkallat och ska regelbundet eller på begäran ge den anmälande myndigheten tillgång till förteckningen över de godkännanden som det har utfärdat, avslagit, tillfälligt återkallat eller på annat sätt belagt med restriktioner. Varje anmält organ ska underrätta de övriga anmälda organen om de godkän- nanden av system för kvalitetssäkring som det har avslagit eller tillfälligt eller slutgiltigt återkallat och, på begäran, om de godkännanden som det har utfärdat. På begäran ska det anmälda organet ge kommissionen och medlemsstaterna en kopia av de godkännanden av system för kvalitetssäkring som det har utfärdat.  (BFS 2016:2).


7. CE-märkning och EU-försäkran om överensstämmelse 7.1 Installatören ska anbringa CE-märkningen i hisskorgen i varje hiss som uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 och, under ansvar av det anmälda organ som avses i punkt 3.1, anbringa detta organs identifikationsnummer intill CE-märkningen i hisskorgen i varje hiss. 7.2 Installatören ska utarbeta en skriftlig EU-försäkran om överensstämmelse för varje hiss och förvara en kopia av EU- försäkran om överensstämmelse och kunna uppvisa den för de nationella myndigheterna i tio år efter det att hissen släppts ut på marknaden. En kopia av EU-försäkran om överensstämmelse ska på begäran göras tillgänglig för de berörda myndigheterna. (BFS 2016:2).


8. Installatörens representant Installatörens skyldigheter enligt punkterna 3.1, 3.4.1, 5 och 7 får fullgöras, för dennes räkning och på dennes ansvar, av installatörens representant, förutsatt att dessa skyldigheter specificeras i fullmakten. (BFS 2016:2).


Exempel på skyltar för skidliftar som bör användas vid på- och avstigningsplats samt uppfartsbana


Släpliftar med cirkulationsdrift och medbringare i form av T-byglar för två personer Samtliga skyltar bör ha blå botten och vit text. Där också symboler används bör symbolplattan ha en vit botten och symbolerna vara blåa och överkorsade förbudsstreck vara röda. 1. Skylt vid påstigningsplats


2. Skylt efter uppfartsbanan strax efter påstigningsplats


Småliftar Samtliga skyltar bör ha blå botten och vit text. Där också symboler används bör symbolplattan ha en vit botten och symbolerna vara blåa. 1. Skylt vid påstigningsplats


2. Extra skylt vid påstigningsplats om liften saknar fast kopplade medbringare


Nästa åkande får starta då föregående passerat denna skylt


Stolliftar med cirkulationsdrift för åkare med fastspända skidor Samtliga skyltar bör ha blå botten och vit text. Där också symboler används bör symbolplattan ha en vit botten och symbolerna vara blå.


1. Skylt vid påstigningsplats med följande text: Barn under 8 år får inte åka ensam utan sällskap med vuxen. Håll stavarna i inre handen. åk fram till påstigningsplatsen efter klarsignal – se snett nedåt bakåt och när stolen kommer fatta stolkarmen med den yttre handen, sätt er och fäll ned säkerhetsbommen/säkerhetsbygel (och lyft upp skidorna på fotsteget)


\"2. Skyltar omedelbart efter påstigningsplats Skyltar enligt SS 03 15 30 (1), blad nr 037 eller 039, eventuellt kompletterad med texten \" Fäll ned säkerhetsbom/säkerhetsbygel \".\"


3. Skylt vid uppfartsbanan med följande text: Sitt stilla


\"4. Skylt före avstigningsplats vid det ställe där säkerhetsstången bör öppnas Skylt enligt SS 03 15 30 (1), blad nr 038 eller 040, eventuellt kompletterad med texten \" XX m till avstigning öppna säkerhetsbom/säkerhetsbygel \".\"


\"5. Skylt vid det ställe där de åkande måste lyfta skidspetsarna Skyltar enligt SS 03 15 30 (1), blad nr 043, eventuellt kompletterad med texten \" Lyft skidspetsarna \".\"


\"6. Skylt på avstigningsplats vid det ställe där avstigning bör ske Skylt enligt SS 03 15 30 (1), blad nr 001 kompletterad med texten \" Avstigning här \".\"


Exempel på skylt som varnar för risken att föremål fastnar i schaktväggen (se kapitel 5)


Under årens lopp har ett antal kompendier, läroböcker och handledningar skrivits i ämnet, t.ex. Geoteknikdelarna i handboken Bygg samt Svenska Geotekniska Föreningens labo- ratoriekommittés anvisningar.


Under senare år har förändringar skett i no- menklatur, jords indelning och klassificering, synen på jords deformationsegenskaper och i viss mån på jords hållfasthetsegenskaper. Forskningsrapporter om nya rön har skrivits med som regel etablerade geotekniker och forskare som målgrupp. Mer praktiska råd och handledningar baserade på dessa ges i SGI:s informationsserie.


I denna informationsskrift görs en någorlunda kortfattad sammanställning av det grundläg- gande om jords uppbyggnad, geotekniska be- grepp, jords klassificering sett ur geoteknisk synvinkel och dess hållfasthets- och deforma- tionsegenskaper som de bestäms och används vid SGI i dag.


Allmänt En jord sägs vara uppbyggd av tre faser, fast fas, flytande fas och gasfas. Den fasta fasen utgörs huvudsakligen av mineral- och lerpar- tiklar vilka bildar jordens lastbärande skelett, men kan också utgöras av organiskt material. Hålrummen i skelettet, porerna, är fyllda med porvatten eller porgas eller bådadera. En jords sammansättning är beroende av under vilka geologiska betingelser jorden bildats. Kunska- per i geologi är därför av stort värde inom geotekniken.


Mineralkornen består främst av kiselförening- ar som kvarts, fältspat, glimmer, hornblände, klorit, pyroxen m.fl., men också av karbonater (t.ex. kalciumkarbonat) och olika sulfider (t.ex. järnsulfid).


Det dominerande lermaterialet i Sverige är illit. Klorit, kaolinit och montmorillonit före- kommer också men i mindre omfattning.


Partiklarna inom lerfraktionen < 2 μ m är som regel flata. De uppträder dels som enskilda partiklar, primära partiklar, dels som aggregat av partiklar, sekundära partiklar. I Figur 1 vi- sas frekvensen av storlek och form för enskil- da partiklar i en svensk lera.


Det organiska materialet består huvudsakligen av växtrester i olika grad av förmultning.


Materialet i mineralkornen kan identifieras med polarisationsmikroskop medan lermineral vanligtvis bestäms med hjälp av röntgendiff- raktionsanalys.


Lermineralen klorit och montmorillonit före- kommer i berg i skölar 1) och lerslag. Montmo- rillonit och vissa former av klorit sväller starkt vid avlastning och vattenuppsugning. Ras kan av denna orsak inträffa i bl.a. vägskärningar, tunnlar och bergrum.


Porvattnets sammansättning beror på jordens bildningsmiljö och efterföljande kemiska pro- cesser samt vattenströmningar i jorden. I jor- dar som avsatts i marin miljö och där ingen urlakning eller kemiska processer ägt rum har porvattnet samma sammansättning som det havsvatten jorden avsatts i. Urlakning medför en minskning i salthalt och infiltration kan tillföra nya ämnen. Vittring kan medföra frigö- rande av tidigare bundna joner och kemiska förändringar.


I jord ovanför grundvattenytan består porga- sen huvudsakligen av luft. Under grundvatten- ytan finns också koldioxid, svavelväte och metan, dels som blåsor i porvattnet, dels löst i porvattnet.


Figur 1. Histogram över partikelstorleken uttryckt som största partikelmåttet samt partikelformen uttryckt som kvoten mellan största och minsta partikelmåttet i lerfraktionen (jfr Pusch,1962).


Struktur I jordarter som främst består av större mineral- korn är de enskilda kornen i direkt kontakt med varandra. Strukturen hos kornskelettet och relationen mellan fasta partiklar och hål- rum beror på kornfördelning, avsättningsför- hållanden och efterföljande belastning. En ensgraderad jord (se sid. 20) som fått sedi- mentera långsamt och sedan fått vara ostörd har en mycket öppen struktur med stora porer och ett högt förhållande mellan porernas och den fasta substansens volym, Figur 2


En månggraderad jord (se sid. 20) som utsatts för högt tryck och knådats (t.ex. en bottenmo- rän) uppvisar däremot en mycket tät struktur med små porer och litet förhållande mellan porernas och fasta substansens volym, Figur 3 .


Lerpartiklar i en grovkornig jord lägger sig som en hinna på ytan av större korn och som aggregat av lerpartiklar vid kontaktpunkterna mellan större korn.  De grövre mineralkornen åtskiljs helt av lera då lerhalten uppgår till 15 à 25 % av den fasta fasen. Strukturen hos le- rorna varierar främst med lerhalt, lermineral, avsättningsmiljö och belastningshistoria.


I de svenska illitiska lerorna uppträder sällan lerpartiklarna som enskilda partiklar utan bil- dar aggregat av lerpartiklar eller binds till större korns ytor. Strukturen hos leror med låg lerhalt liknar ofta strukturen för grovkornigare jordar, men de större kornen är omgivna av ett skikt av lerpartiklar och en del korn i skelettet är ersatta av aggregat av lerpartiklar, Figur 4 .


Vid högre lerhalt och långsam sedimentation bildar aggregaten ett nätverk med mycket öp- pen struktur.  Aggregat och porer är störst för saltvattenavsatta leror. Lerinbäddade siltkorn ersätter en del aggregat i nätverket, Figur 5 .


Den öppna strukturen är mycket kompressibel och ändras med ökande belastning. Belastade och måttligt packade leror får ofta en matris- struktur med mindre porer och leraggregat och siltpartiklar utan någon speciell orientering, Figur 6 .


Matrisstrukturen kan också uppstå vid lerans avsättning och är relativt vanlig för kvartära glacialleror.


Ytterligare vertikal sammantryckning ger i siltiga leror upphov till en strömningslik struktur där huvudriktningen för lerpartiklarna är horisontell, men de böjer sig runt de grövre kornen, Figur 7 . är de grövre kornen få, blir strukturen mera parallell. Lerpartiklarna är då horisontellt orienterade, Figur 8 .


En parallell struktur har också observerats i en del varviga glaciala sötvattenavsatta leror. I dessa varierar också ofta kornstorlekarna i varven.


De här skisserade strukturerna är huvudtyper och alla former av övergångsstadier förekom- mer.


Leror med parallell struktur och strömnings- struktur och en del varviga leror har uttalad


strukturanisotropi (olika struktur i olika rikt- ningar) medan någon sådan inte kan ses i de övriga lerorna.


Strukturanisotropin påverkar främst permeabi- litetsegenskaperna (se sid. 26) men har också inverkan på deformations- och hållfasthets- egenskaper.


Torrskorpelera bildas i de övre lerlagren ge- nom uttorkning, tjälning och vittring. I sam- band med vittringen kan jonbyten och om- vandling av lermineralen ske. Torksprickor och rotkanaler påverkar makrostrukturen så att exempelvis dränering går mycket fortare än vad permeabillteten i mikrostrukturen skulle medge. Rottrådar påträffas ofta ned till 4 à 5 m djup.


Organiskt innehåll i jorden skapar öppnare och därmed mera kompressibel struktur.


Organiska jordar med låg humifieringsgrad, som filttorv, har uttalad strukturanisotropi med horisontella partiklar (fibrer). Strukturanis- otropin avtar med ökande humifieringsgrad.


Allmänt Jordmaterials geotekniska egenskaper påver- kas i hög grad av relationen mellan volymen av fast massa, porvatten och porgas.  Denna uttrycks i storheter som portal, porositet, vat- tenkvot, vattenmättnadsgrad, densitet och tunghet. Definitionerna åskådliggörs i Figur 9 . Vid beräkningar antas som regel att porvatt- nets densitet ρ w är 1 t/m 3 , (1Mg/m 3 ), och att dess tunghet är 10 kN/m 3 .


Densitet Kompaktdensitet ρ s Kompaktdensitet betecknar den fasta fasens densitet och är kvoten mellan fasta fasens massa m s och volym V s .


ρ s = m s / V s För grovkorniga jordar antas vanligtvis ρ s = 2,65 –2,70 t/m 3 och för leror ρ s = 2,70–2,80 t/m 3 .


För filttorv har uppmätts ρ s = 1,45 t/m 3 och för dytorv ρ s = 1,70 t/m 3 .


Korndensitet ρ k Korndensiteten är förhållandet mellan kornens massa m k och volym V k inklusive i kornen inneslutna porer och sprickor.


Korndensiteten har som regel samma värde som kompaktdensiteten men för grövre korn av speciellt sandsten och kalksten kan skillna- den bli påtaglig.


Korndensiteten bestäms vanligen med pykno- meter. Typiska värden visas i Tabell 1 .


Skrymdensitet ρρρρρ Skrymdensiteten är förhållandet mellan total massa m och total volym V .


För vattenmättad jord används beteckningen ρ m .  Om vattenkvot w och kompaktdensitet ρ s är kända kan ρ m beräknas ur


Densiteten under vatten, reducerad enligt Archimedes princip (effektiv densitet), blir


Tunghet γ I de flesta beräkningar används jordens tung- het, där tungheten γ i kN/m 3 är


Värdet på tyngdaccelerationen g sätts normalt till 10 (9,81).


Typiska värden på olika jordarters tunghet ges i Tabell 2 .


Tungheten varierar något med jordens fasthet och ökar om jorden innehåller block och sten.


I vattenmättad  mineraljord med känd vatten- kvot w kan den vattenmättade tungheten upp- skattas ur


Torrdensiteten ρ d används främst vid pack- ningskontroll och anger förhållandet mellan kornens massa m k och total volym V


Vattenkvot w Vattenkvoten betecknar förhållandet mellan vattnets massa m w och fasta fasens massa m s


Vattenkvoten bestäms genom vägning av ett prov före och efter torkning i ett dygn vid 105 o C.


För vattenmättade jordar kan w beräknas ur


Vattenkvoten i naturligt tillstånd betecknas ofta w N .


Vattenmättnadsgrad S r Vattenmättnadsgraden anger hur stor del av porvolymen V p som är fylld av vatten.


För helt torrt material är S r  = 0 och för vatten- mättad jord är S r = 100 %.


Portal e Portalet anger förhållandet mellan porvolymen V p och fasta fasens volym V k


Portalet kan för jord vars korn är fria från po- rer och sprickor beräknas ur sambandet


För samma material helt vattenmättat gäller


e = w ρ s / ρ w Portalet brukar variera mellan 0,3 – 3,0 för lera och silt och mellan 0,15 och 0,9 för sand och grus.


Porositet n Porositeten anger förhållandet mellan porvoly- men V p och totala volymen V


för jord vars korn är fria från porer och sprick- or kan porositeten beräknas ur


Porositeten brukar variera mellan 25 och 75 % för lera och silt och mellan 15 och 45 % för sand och grus.


Densitetsindex I D Densitetsindex (även kallat lagringstätheten) definieras av


I D = (e max – e) / (e max – e min ) (uttrycks vanligen i %)


e max = portalet i lösaste lagring e min = portalet i fastaste lagring


I D används främst för grovkorniga jordarter men i vissa fall också för silt.


Lösaste lagring bestäms genom att med så låg fallhöjd som möjligt (< 10 mm) försiktigt stri- la ned det torra materialet i en packningscylin- der.


Fastaste lagring bestäms genom att materialet packas till högsta möjliga densitet.  Detta sker vanligen med vibrering.


Packningsgrad R D Packningsgraden anger förhållandet mellan torrdensiteten ρ d och maximala torrdensiteten vid tung stampning eller vibrering ρ dmax


Packningsgraden varierar mellan 0,5 – 0,7 vid lös utfyllnad och är ca 1,0 vid hård packning.


Organisk halt Organisk halt beräknas som viktförhållandet mellan organisk massa och total fast massa. I organisk jord (organisk halt ≥ 20 %) bestäms den organiska halten genom att mäta viktför- lusten då ett prov som torkats vid 105 o C glöd- gas vid 800 o C under 60 min.  En stor del av viktförlusten orsakas av att fast bundet vatten och koldioxid avgår.  Glödgningsförlusten måste därför reduceras med erfarenhetsvärden baserade på lerhalt och karbonathalt.


I jord med organisk halt lägre än 20 % är fel- källorna vid glödgningsförlustmätning för stora. Den organiska halten bestäms då via bestämning av halten organiskt kol med kolo- rimetermetoden eller kolanalysator.


Konsistensgränser Allmänt Konsistensen hos omrörda finkorniga jordar ändrar sig med vattenkvoten. Om konsistensen från början är flytande övergår den successivt till plastisk och halvfast-sönderfallande alltef- tersom vattenkvoten minskar. De gränser som används för att beskriva hur materialets kon- sistens ändras med vattenkvoten, kallas Atter- bergs konsistensgränser. Som illustreras i Fi- gur 11 betecknar flytgränsen w L övergången mellan flytande och plastisk konsistens, plasti- citetsgränsen w P övergången mellan plastisk och halvfast konsistens och krympgränsen w S är den gräns, där en ytterligare sänkning av vattenkvoten resulterar i att vattnet i porerna ersätts med luft i stället för att volymen mins- kar.


Flytgräns w L Flytgränsen definierar övergången mellan fly- tande och plastisk konsistens. Den bestäms som konflytgräns med fallkonapparat. Kon- flytgränsen mäts genom att det omrörda pro- vet fylls i en skål. Denna placeras i en fallkon- apparat och en kon med massan 60 g och spetsvinkeln 60 o förs ned så att spetsen tange- rar provets yta, Figur 12 . Konen får sedan falla fritt och konintrycket (nedträngningsdju- pet) mäts. Försöket kan upprepas vid olika vattenkvoter och koninträngningen plottas då mot vattenkvoten. Vattenkvoten då konens inträngning är 10 mm motsvarar konflytgrän- sen.


En enpunktsmetod har utarbetats så att flyt- gränsen kan beräknas ur konintryck mellan 7 och 15 mm.


M och N erhålls ur Tabell 3 . Vid bestämning av konsistensgränser bör pro- vet inte få torka innan bestämningen görs.


Plasticitetsgräns w P Plasticitetsgränsen, eller utrullningsgränsen, definieras som den lägsta vattenkvot vid vil- ken ett jordprov kan rullas ut till en 3 mm tjock tråd utan att falla sönder. Utrullningen görs för hand, vanligen på ett vattenabsorbe- rande papper.


Krympgräns w S Krympgränsen är den vattenkvot där ytterliga- re minskning av vattenkvoten inte medför nå- gon volymminskning. Vid krympgränsen skif- tar jorden färg och blir ljusare då luft tränger in i porerna. Krympgränsen kan bestämmas genom att mäta det vid 105 o C torkade provets massa m s och volymen V . w S kan sedan beräk- nas ur


Plasticitetstal eller plasticitetsindex I P Då vattenkvoten i en jord är mellan plastici- tetsgränsen och flytgränsen har jorden en plas- tisk konsistens. Differensen mellan w P och w L kallas plasticitetstal eller plasticitetsindex I P .


Flytindex ger en indikation på strukturens känslighet för mekanisk störning. För kvickle- ror är I L alltid större än 1 och i torrskorpa kan det vara så lågt som 0.


Konsistensindex I C Konsistensindex definieras av ekvationen


Flytindex används för lösa jordar medan kon- sistensindex lämpar sig bättre för fasta jordar.


Aktivitetstal a C Aktivitetstalet är ett mått på hur plasticitetsin- dex I P ökar med ökande lerhalt.


Lerhalten är lerfraktionens andel av hela pro- vets massa. a C beror på hur stor del av lerfrak- tionen som består av lermineral och vilka ler- mineral som ingår.


Med hänsyn till aktivitetstalet klassificeras leror enligt följande


Svällande leror som innehåller lermineralet montmorillonit har högt aktivitetstal. Kvickle- ror har låg aktivitet. De svenska illitiska leror- na har vanligen normal aktivitet.


Aktivitetstal för några olika mineral framgår av Tabell 4 .


Kornfördelning Allmänt Kornstorleksfördelningen, vanligen förkortat kornfördelningen, och formen av de enskilda partiklarna i en jord påverkar dess geotekniska egenskaper. Kornfördelningen är därför en viktig grund för klassificering av jordar (se sid 18). Kapillaritet och permeabilitet beror på porstorlek och porvolym. Kompressibilitet och skjuvhållfasthet påverkas av kornfördel- ning och relativ lagringstäthet. Kornfördel- ningen har främst betydelse för grövre fraktio- ner av jorden. För leriga jordar har lerhalten stor betydelse, men lerans egenskaper beror på struktur och spänningshistoria snarare än på storleken hos enskilda partiklar.


Sten- och blocksortering Vid sten- och blockrik jord sker ofta en sorte- ring av sten och block i fält. Stensortering görs med hjälp av galler eller perforerade plå- tar och stenfraktionerna vägs. Blocksortering görs med hjälp av grova galler eller genom direkt mätning. Då vägning medför praktiska problem mäts ofta blockhögarnas volym och hålrumsprocenten antas vara 40 – 50 %.


Sten- och blocksortering blir ofta så omfattan- de att sten- och blockhalt hellre bedöms indi- rekt med ledning av upptagna jordprover, ut- förda sonderingar och geologiska förhållan- den.


Indirekt bedömning av sten- och blockhalt Jordprover som tagits med vanliga provtagare kan endast innehålla grovt grus och enstaka mindre stenar. Om ett jordprov benämns som stenigt eller grusigt (se Tabell 7–9), måste man förutsätta att jordlagret även innehåller sten och block. Inte ens sand kan förutsättas vara helt sten- och blockfri utan särskilda under- sökningar eller speciella geologiska förhållan- den (t.ex. dynsand eller svämsand). är grade- ringstalet C U större än 9 måste man räkna med en relativt hög sten- och blockhalt även i sand. Samma gäller om jordprovet benämnts som morän.


I stort sett kan moränernas blockhalt sägas följa nedanstående schema:


Observera att moräner kan ha hög stenhalt även om blockhalten är låg.


Rullstensgrus och övriga avlagringar av gröv- re sediment förekommer vanligen i åsar och vallar. De kännetecknas ofta av snabb växling mellan lager av finare och grövre fraktioner, t.ex. rullstensåsar.  Ofta benämns allt material i en rullstensås som åsgrus och man måste vid sådan klassificering räkna med förekomst av sten och block.


I en ås som huvudsakligen är uppbyggd av sten och grus är en blockhalt av 5 – 10 vikt- procent vanlig, liksom en stenhalt av 40 – 60 viktprocent. I en ås som huvudsakligen är uppbyggd av grus och sand är blockförekom- sten normalt liten.


Generellt gäller att stenhalten kan uppgå till ca 25 viktprocent i sandigt grus och till ca 15 viktprocent i grusig sand.


Vid sondering med lätt utrustning stoppar sondspetsen mot större stenar och block, vilket ger mycket varierande stoppnivåer i närlig- gande borrhål. Vid jordbergsondering fås di- rekta uppgifter om genomborrade block. Vid bedömning av sten- och blockhalt från sonde- ring måste man observera den lilla sannolikhe- ten att sonden skall träffa en sten eller ett block då förekomsten av dessa är måttliga.


Siktning Vid siktning används en serie siktar av trådnät med kvadratiska hål. Kornstorleken antas mot- svara den fria maskvidden hos trådnätet. Nor- malt siktas material mindre än 63 mm. En siktserie som är avpassad för fraktionsgränser- na vid jordartsklassificering och som ansluter till internationell standard bör användas. Sikt- serien bör därför innefatta siktar med fri mask- vidd av 0,063, 0,2, 0,63, 2,0, 6,3 och 20 mm samt, beroende på materialets sammansätt- ning, lämpliga siktar med maskvidder däre- mellan.


är finjordshalten (se Tabell 6, sid 19) låg kan siktningen utföras som torrsiktning utan före- gående tvättning. Vid högre finjordshalt måste material finare än 0,063 mm tvättas bort före siktningen. Alternativt kan siktningen utföras som våtsiktning med vattenspolning. Torrsikt- ning utförs i skakapparat och skakningstiden är normalt ca 10 min.


Sedimentationsanalys Vid sedimentationsförsök får ett uppslammat jordprov sedimentera i vatten. Normalt utförs försöket på material finare än 0,063 mm, men för naturliga leror med mycket låg grovjords- halt kan material upp till 2 mm tas med. Korn- storleken beräknas ur partiklarnas sedimenta- tionshastighet med hjälp av Stokes lag.  Den partikeldiameter som utvärderas är en diame- ter som motsvarar diametern hos en sfärisk kropp med samma fallhastighet och densitet som jordpartikeln.


Före försöket kan jorden behöva förbehandlas så att organiskt material, järn, kalk och salter tas bort.


Sedimentationsförsök används för att bestäm- ma kornstorlekar mellan 0,1 mm och 0,001 mm. Korn större än 0,1 mm orsakar turbulens och för korn mindre än 0,001 mm blir metoden mycket tidskrävande och felkäl- lor som flockulering, temperaturvariationer och s.k. Brownska rörelser blir svårkontrolle- rade.


För sedimentationsförsök används ett flertal metoder, som hydrometermetoden, pipettme- toden, vågkroppsmetoden och metoden med fallande droppe.


Kornform Kornformen bestäms som regel okulärt. Detta görs normalt endast för grövre korn och utförs då okulärt med hjälp av jämförande standard- diagram. För finare korn kan kornformen be- stämmas med hjälp av mikroskop. För be- skrivning av kornform används termer enligt nedanstående tabell:


Allmänt Flera olika klassificeringssystem används för närvarande i Sverige. Dessa är grundade an- tingen på jordarternas bildningssätt, på deras sammansättning eller på deras tekniska egen- skaper i olika sammanhang. Exempel på jord- artsbenämningar som hänför sig till bildnings- sätt är morän, svämlera, flygsand etc. Dessa benämningar ger värdefulla upplysningar om jordens uppbyggnad och därmed dess geotek- niska egenskaper.


Jordarterna uppdelas efter de ingående be- ståndsdelarna i mineraljordar och humusjor- dar.  Kornstorleken och kornfördelningen hos en mineraljord är en av de viktigaste faktorer- na för dess mekaniska egenskaper. En klassifi- cering efter kornstorlek i olika kornfraktioner är därför en första nödvändig åtgärd. Därutö- ver kan egenskaper som tjälfarlighet, relativ lagringstäthet, konsistensgränser, sensitivitet etc. användas för klassificering av jorden.


Klassificering efter kornstorlek Mineraljordarna klassificeras efter kornstorlek och kornfördelning. Denna klassificering har tidigare varit likartad i de flesta länder men fraktionsgränserna har skilt sig något åt. Se- dan år 2004 finns en gemensam europeisk och internationell standard för geoteknisk klassifi- cering av jord, SS-EN ISO 14668. Enligt den- na skall jord klassificeras på basis av dess sammansättning med hänsyn till kornfördel- ning, plasticitet, organiskt innehåll och till- komst. Denna klassificering följs i denna skrift.


För att kunna läsa och förstå äldre geotekniska utredningar måste man dock känna till något om tidigare klassificeringssystem. Ett äldre klassificeringssystem från 1953 var i bruk för geotekniska ändamål i Sverige fram till 1981. Systemet från 1953 har dock fortsatt att an- vändas inom angränsande ämnesområden. Det äldre systemet är beskrivet i Bygg.1 B.1972.


För att nå större enhetlighet inom Norden och internationellt framlade SGF:s laboratorie- kommitté 1980 förslag om nya regler för be-


nämning. Dessa antogs av SGF 1981 och har använts för geotekniska ändamål fram till dessa dagar.


En jämförelse mellan tidigare fraktionsindel- ningar i några olika länder visas i Tabell 5 .


En detaljerad redovisning av den nya interna- tionella standarden ges i Tabell 6 .


Jordartsgrupper Med avseende på block- och stenhalt respekti- ve finjordshalt indelas mineraljordarna i fyra huvudgrupper :


Anm. Jorden kan också indelas på basis av bildningssätt. I Sverige gäller detta t.ex. olika former av moräner.


Klassificering efter kornfördelning och graderingstal Klassificering av grovkornig och mycket grovkornig jord baseras enbart på kornfördel- ningen, se Tabell 8.


Finjordshalten skall normalt vara minst 40 % av material < 63 mm för att huvudbenämning- en skall vara silt eller lera. Lerhalten skall


dessutom normalt vara minst 20 % av fin- jordshalten för att huvudbenämningen skall vara lera. Utöver klassificeringen med ledning av kornfördelningen finns klassificeringstester och plasticitetsdiagram för bedömning av om jorden skall klassificeras som silt eller lera. Dessa kan medföra en annan klassificering, speciellt då jordens mineralsammansättning avviker från den som är vanlig i Sverige.


Om en fraktion förutom huvudfraktionen har väsentlig betydelse för jordens egenskaper används adjektiv vid benämningen t ex sandig silt.  Flera adjektiv kan användas för att be- skriva jordens karaktär och de placeras i så fall närmare huvudordet ju större betydelse fraktionen har för jordens egenskaper. I en stenig, sandig silt har sandfraktionen näst sil- ten den största betydelsen. Klassificeringen kan göras med ledning av Tabell 9 .


Som hjälpmedel vid klassificeringen efter kornfördelning kan också nomogram använ- das, Figur 14 .


Kornfördelningen uppritas i en kornfördel- ningskurva, Figur 15 .


Kornstorleken betecknas med symbolen d . Kornstorleken hos de partiklar som på korn- fördelningskurvan motsvarar passerande vikts- mängd 60 %, 40 % etc. betecknas d 60 , d 40 etc.


Kornfördelningskurvans lutning anges genom graderingstalet C U .


Krökningstalet C C är ett mått på kornfördel- ningskurvans form inom området från d 10 till d 60 .


C U och C C används för grovjord och blandkor- nig jord där gränserna d 60 , d 30 och d 10 avser den vid siktningen passerande jordmassan.


Storleken av graderingstalet och krökningsta- let ger ett mått på kornfördelningen och jor- darna kan indelas i ensgraderade, mellangra- derade och månggraderade jordar, Tabell 10 .


Ofta är förhållandet d 60 / d 10 inte representativt för korngraderingen beroende på att kornför- delningskurvan har ett ojämnt förlopp. Om kornfördelningskurvan har ett språngartat för- lopp, genom att en eller flera mellanliggande kornfraktioner är underrepresenterade, kallas jorden språnggraderad.


Klassificering och benämning av jordar sker oftast okulärt. För att skilja lera och silt kan skakprov, konsistensgränserna och det torkade provets konsistens användas. I många fall har dock finjordshalten den största betydelsen och materialet behöver siktas och sedimenteras. Speciellt viktigt är det att i samband med packning av jord känna dess finjordshalt, då denna kan vara utslagsgivande för val av packningsmetod och också för packningsre- sultatet.


Figur 14. Nomogram för klassifice- ring av mineraljord efter kornstorleksfördelning.


Figur 15. Exempel på kornfördel- ningskurvor. Bestämning av graderingstalet exempli- fierad för den grusiga sanden.


Klassificering efter densitet (eller lagringstäthet) För grovkorniga jordarter ingår ofta densiteten (lagringstätheten) i klassificeringen, Tabell 11 .


Eventuell förekomst av humus anges. Fastheten i grovjord uppskattas normalt på basis av sonderingsresultat.


Enligt Plattgrundläggningshandboken klassifi- ceras jordens fasthet på basis av sonderingsre- sultat enligt Tabell 12 .


Ovanstående relativa fasthetsindelning kan inte direkt översättas till lagringstäthet men i stort antas motsvara indelningen med avseen- de på densitetsindex.


En bättre bedömning av jordens fasthet kan fås ur resultaten från CPT-sondering (SGI Information 15).


Lera och lerig silt klassificeras ofta med hän- syn till konsistens och mekaniska egenskaper. Detta görs på basis av flytgräns w L och plasti- citetsgräns w P och därur framräknat plastici- tetsindex I P . Graden av plasticitet bör enligt den internationella standarden anges med ter- merna oplastisk, lågplastisk, mellanplastisk och högplastisk, men några gränser för denna indelning anges inte. Enligt SGF:s klassifice- ringssystem från 1981 indelas finkornig jord med hänsyn till konsistensgränser enligt Ta- bell 13 .


För oplastiska jordar är I P = 0. Lera och silt kan också klassificeras med avse- ende på konsistensindex I C . Denna indelning görs enligt Tabell 14 :