Kurvatur för väg med spårväg i blandtrafik får inte vara snävare än att stoppsikt uppfylls.


Regelverk, föreskrifter och allmänna råd

Radie för vertikalkurva ska vara enligt riktvärde i Tabell 9.20. Undantag ner till gränsvärde kan godtas efter godkännande av Spårinnehavare.


Tabell 9.20 Minsta radie för vertikalkurva för väg med spårväg i blandtrafik.


VR Riktvärde (m) Gränsvärde för konkav vertikalradie samt konvex vertikalradie med båglängd kortare än stoppsikt (m)


Gränsvärde för konvex vertikalradie med båglängd längre än stoppsikt (m) 60 3000 1500 1750 40 3000 1000 1000 30 3000 1000 1000


Växel eller korsning får inte vara placerad i vertikalkurva, (avser hela kostruktionslängden). Rampning av spår får ej ske i vertikalkurva.


Lutning Lutning i längsled får inte överstiga värden enligt Tabell 9.21.


Tabell 9.21 Största längslutning Typutförande Riktvärde för längslutning (%) vid nybyggnad


Gränsvärde för längslutning (%) vid nybyggnad *) eller förbättring Väg ovan jord 6 8


Busshållplats/längslutning 2 3,5 Väg i tunnel >500 meter Se föreskrift TSFS 2019:93 3 5 Väg med spårväg i blandtrafik 2 4 **)


Spårvägshållplats i gata 1 2 **) *) Endast efter motivering och Beställarens godkännande. **) Endast efter Spårinnehavarens godkännande .


Resulterande lutning (snedlutning) lr ska vara inom intervallet ≥ 0,5 % ***) till ≤ 8 % ****) . ***) Undantag kan medges på kortare sträckor vid ombyggnad, där lr får vara < 0,5 % efter motivering och Beställarens godkännande. ****) Undantag kan medges till  ≤ 10 % efter motivering och Beställarens godkännande.


lr= √𝑙 2  + 𝐸 2 där: lr= resulterande lutning l =vägens längslutning E = vägens tvärfall/skevning På avsnitt med kantstöd där väg är förlagd i jämn lutning ska längslutning längs kantstödslinjen vara ≥ 0,5 %. I gatumiljö med VR ≤60 tillåts dock i vissa fall konstgjort fall (svackfall) efter Beställarens godkännande, se Figur 9.23 nedan .


Linjeföring för gångbanor och cykelbanor/cykelvägar


Linjeföring Barriäreffekter och fragmentering av landskapet ska minimeras.


Horisontalkurvor för cykelbanor/GCM-vägar Cykelbana/GCM-väg ska ha en horisontalradie i korsning som är minst 5,0 m.


Cykelbana/GCM-väg ska ha en horisontalradie på sträcka enligt Tabell 9.22.


Tabell 9.22 Minsta radiestorlek på horisontalkurvor Horisontalradie (m) Minsta horisontalradie Minsta godtagbara horisontalradie *)


Dim hastighet 30 km/h 30,0 20,0 Dim hastighet 20 km/h 20,0 10,0 *) Endast efter motivering och Beställarens godkännande


Vertikalkurvor för cykelbanor/GCM-vägar För långa konvexa vertikalkurvor där stoppsikt är dimensionerande ska minsta radie vara enligt Tabell 9.23 .


Tabell 9.23 Minsta radiestorlekar på långa konvexa vertikalkurvor Konkav vertikalradie (m) Minsta radie Minsta godtagbara radie *)


Dim hastighet 30 km/h 600 200 Dim hastighet 20 km/h 200 *) Endast efter motivering och Beställarens godkännande.


För konkava och korta konvexa vertikalkurvor där sikten inte är dimensionerande ska minsta radie vara enligt Tabell 9.24.


Tabell 9.24 Minsta radiestorlekar på konkava och korta konvexa vertikalkurvor Konkav vertikalradie (m) Minsta radie Minsta godtagbara radie *)


Dim hastighet 30 km/h 140,0 70,0 Dim hastighet 20 km/h 60,0 30,0 *) Endast efter motivering och Beställarens godkännande.


\"Längslutning på gångbanor/-ytor och gångvägar Gångbana, gångväg och gångyta ska ha en längslutning ≤ 2 % *) . *) Efter motivering och Beställarens godkännande får längslutningar upp till de värden som anges i Tabell 9.25 tillämpas. Värden för \"största godtagbara lutning\" får endast tillämpas då alternativ färdväg finns för personer med rörelsenedsättning.\"


Tabell 9.25 Största längslutning på gångbana, gångväg, gångyta Nivåskillnad Största lutning Största godtagbara lutning < 1 m 5 % 8 % 1–2 m 5 % 7,5 % 2–4 m 4,5 % 7 % 4–6 m 4 % 6,5 %


Gångbana, gångväg och gångyta med lutning större än 2 % ska ha vilplan med en mellanliggande höjdskillnad på högst 0,5 meter **) . **) Undantag medges efter motivering och Beställarens godkännande. Vilplan får inte ha en lutning > 2 %.


Längslutning på cykelbanor/GCM-vägar Cykelbana får inte ha längslutning större än enligt Tabell 9.26.


Tabell 9.26 Största längslutning på cykelbana/GCM-väg Nivåskillnad Största lutning Största godtagbara lutning *) <1 m 5% 8 % 1-2 m 5 % 8 % 2-4 m 4 % 8 % 4-6 m 3 % 8 %


\"> 8 m 2 % 7 % *) Efter motivering och Beställarens godkännande får värden för \"största godtagbara lutning\" tillämpas. För tillfart till planskild GCM-passage bör motiv för att ha större lutningar än 5 % vara tunga eftersom alternativ färdväg för personer med rörelsenedsättning sällan finns inom rimligt avstånd .\"


Tvärfall på gångbanor/-ytor, cykelbanor och GCM-vägar Gångbana/gångyta ska ha ett tvärfall på 1 – 2 %. *)


Cykelbana/GCM-bana/GCM-väg ska på raksträcka ha ett tvärfall på 1 – 2 %. *) Om gångytan ligger väderskyddad, kan ytan i undantagsfall vara helt plan. Sådant undantag ska motiveras och få Beställarens godkännande.


Resulterande lutning (snedlutning) på gångbanor, cykelbanor och GCM-vägar Resulterande lutning (snedlutning) ska vara ≥ 0,5 %.


Resulterande lutning (snedlutning) får inte överstiga 5 %, med undantag för vad som sägs i avsnitt 9.2.1.4 Längslutning på cykelbanor/GCM-vägar om största godtagbara längslutning på cykelbana/GCM-väg.


Sikt Stoppsikt för cykel Lägen för ögonpunkt/höjd och hinderpunkt/höjd ska vid bestämning av stoppsikt vara enligt Tabell 9.27.


Tabell 9.27 ögonpunkt/-höjd och hinderpunkt/-höjd för stoppsikt med cykel ögonhöjd 1,0 m


ögonpunkt (i plan) Ogynnsammaste läge inom vägbanan Hinderhöjd 0,0 m i vertikalkurva 0,4 m i horisontalkurva


Hinderpunkt (i plan) Ogynnsammaste läge inom vägbanan och inom 0,5 m utanför vägbanan.


Cykelbanor och cykelvägar ska vara utformade med stoppsikt enligt Tabell 9.28.


Tabell 9.28 Stoppsikt för cykel Minsta stoppsikt (m), riktvärde


Gränsvärde stoppsikt (m)  *) Dim hastighet 40 km/h 55,0 m 45,0 m Dim hastighet 30 km/h 35,0 m 25,0 m Dim hastighet 20 km/h 20,0 m 15,0 m


Siktområde i kurva på sträcka Inom siktområde får inte finnas siktskymmande föremål, vegetation eller markförhöjning högre än 0,7 m över nivån på GCM-banans kant.


Utformningskriterier För att ge förare möjlighet att i god tid upptäcka korsningen och förstå dess funktion ska vägarnas linjeföring i både plan och profil samordnas med korsningens utformning. Ny väg ska projekteras så att varningsmärken normalt inte behövas.


Korsningsvinkel Korsningsvinkeln där minst en väg är primärväg ska vara inom intervallet 85–115 gon.


Lutning Vid korsningar och enskilda anslutningar typ A1 ska primärvägens lutning max uppgå till värden för önskvärd största lutning enligt Figur 10.1 och Tabell 10.1.


Tabell 10.1 Primärvägens lutning VR Största lutning längs primärvägen i (%) Avstånd L från sekundärvägsanslutning (m) **)


Största lutning Största godtagbara lutning  *) 30/40 2,5 % 3,5 % 50 m 60 100 m 80 300 m


≥ 100 500 m *) Endast efter att det motiverats och godkänts av Beställaren. **) Undantag från dessa längder kan godtas efter att det motiverats och godkänts av Beställaren


Figur 10.2 Vilplan, principfigurer, tvärsnitt genom primärvägen


Tabell 10.2 Vilplan Korsnings- /anslutningstyp Vilplan L (m) H (m) i (%)


Korsningar och anslutningar typ A1 ≥ 25 ≤ 0,6/ >0,6- 0,9 *) ≤ 2,5 % (uppåt eller nedåt) >2,5 % - ≤ 3,5 % (uppåt eller nedåt)  *)


Enskild anslutning A2 och A3 ≥ 5 ≤ 0,2 Enskild anslutning A4 ≥ 10 ≤ 0,35 Enskild anslutning A5 ≥ 25 ≤ 1,0


*) Endast efter att det motiverats och godkänts av Beställaren. Korsningar ska utformas så att ytvatten från vägbanan avleds.


Risk för att ytvatten från sekundärvägar rinner in på primärvägen ska minimeras.


Horisontalgeometri Linjeföringen ska studeras för varje enskilt körfält vid breddning.


Linjeföringen ska studeras för varje enskilt körfält vid kanalisering.


Körfälts- och kanalbredder I korsningar på landsbygd ska körfältsbredden för genomgående körfält väljas med hänsyn till vägens typsektion på sträcka.


Om cykeltrafiken på landsbygd inte är separerad, ska bredden mellan en trafikö och vägbanekant vara minst 4,5 m. *)


*) Undantag gäller vid övergångsställe/ gångpassage, där måttet lokalt får minskas till som minst 3,75 m.


I korsningar på mötesfria vägar ska minsta bredd mellan räcken eller andra hinder högre än 0,2 m vara minst lika stor som vägen i övrigt, dock alltid minst 5,1 m.


I tätort ska dimensionerande fordon kunna köra genom korsningen utan att behöva använda yta utanför vägbanan.


Utrymmesbehov Utrymmesbehov ska utformas med hänsyn till körspår för dimensionerande fordon.


Korsningskurvor Korsningskurvor ska utformas med hänsyn till körspår för dimensionerande fordon. överytor ska undvikas.


Trafiköar och refuger Trafikö på sekundärväg får inte inkräkta på primärvägen. Trafikö på landsbygd ska normalt utföras med enbart vägmarkering.


Om trafikö på väg med VR ≥80 förses med refug (dvs. en med kantstöd eller annan fysiskt avgränsad yta) ska vägmarkering finnas längs med refugen. Undantag gäller för del av korsning typ C där det inte behövs någon linje mellan vänstersvängskörfältet och mittrefugen.


Kantstenstillägg ska vid landsbygdsförhållande vara ≥ 0,5 m och i tätort ≥ 0,2 m.


Refug ska märkas ut med minst ett vägmärke. Om en refug mellan motriktade trafikströmmar är längre än 5,0 m ska utmärkning ske med ett vägmärke i vardera änden.


Vid val av refugbredd ska hänsyn tas 1. till den utrustning som placeras på refugen 2. refugens funktion i övrigt.


En triangelrefug vid högersväng med väjningsplikt (i korsning utan högerpåsvängskörfält) ska utformas enligt Figur 10.3 förutsatt att den inte utformats för gående och cykeltrafik.


Figur 10.3 Triangelrefug, principfigur. Sikt vid färd mot korsning


Sikt i korsning 10.1.1.9.1 Gemensamt Inom siktområdet får inte annat finnas än nödvändig vägutrustning. Vägutrustning ska placeras så att de inte blir siktskymmande.


Om siktområdet når utanför vägbanan ska höjdtillägg göras för vegetation och snötäcke.


Vid bestämning av sikt i korsning ska ögon- och hinderhöjd väljas enligt Tabell 10.3. Tabell 10.3 ögon-/Hinderhöjd Höjd från vägbanan (m)


ögonhöjd (öh) 1,1 3) Hinderhöjd (Hh) 0,6  1) / 1,1 1) 2) 1) Ang erforderlig synlig del av hinder, se 9.1.5.1.3 Synlig del av hinder. 2) Godtas endast i undantagsfall på mötesfri väg där mitträcket är siktskymmande efter att det motiverats och godkänts av Beställaren. 3) För väg som endast trafikeras av buss och spårvagn får högre ögonhöjd användas, se Tabell 9.2 Siktområdets storlek ska uppfylla värden enligt Figur 10.4.


Figur 10.4 Siktområde i korsning Mått Lp ska minst uppfylla längd för önskvärd minsta längd  *) enligt Figur 10.5. *) Måttet får minskas till som lägst minsta godtagbara längd enligt Figur 10.5 efter motivering och Beställarens godkännande.


Måttet Ls ska vara ≥ 5 m  **) . **) I undantagsfall kan måttet Ls minskas till 3,0 m efter motivering och Beställarens godkännande.


Om den tillgängliga sikten för Ls är över 10,0 m ska vid korsning utan stopplikt Lp ökas enligt den övre kurvan i Figur 10.5.


Vid utformning av korsningar ska risk för siktskuggor beaktas. 0 50 100 150 200 250 300 350 30 40 50 60 70 80 90 100 110


Lp (m) VR (km/h) *) Endast efter TrVs godkännande


10.1.1.9.2 Sikt i korsning på mötesfri väg 10.1.1.10 Korsning med hastighetsdämpande utformning


åtgärder ska vidtas så att fordonshastigheterna vid korsningspunkten inte överstiger 70 km/h *)


*) Beställaren får efter motivering, besluta om hastighetsdämpning till annan, lägre hastighet.


Korsningar utan särskilda åtgärder för GCM


Mindre korsningar (Typ A-C) 3-vägskorsning och 4-vägskorsning 4-vägskorsning eller förskjutna 3-vägskorsningar


Vid en förskjuten korsning ska avståndet mellan de två korsningarna vara enligt Figur 10.6. Vid korsningstyp A och B kan, efter att det motiverats och godkänts av Beställaren, mindre avstånd än 120 m användas i det nedre fallet, dock aldrig mindre än 50 m.


Figur 10.6 Korsningsavstånd Vänstersväng utan särskilt vänstersvängskörfält


Vänstersvängskörfält Vänstersvängskörfält ska utformas enligt någon av principerna i Figur 10.7.


Figur 10.7 Vänstersvängskörfält, principfigur


Körfält för vänstersvängande ska utföras med trafikö. Vänstersvängskörfält ska vara minst 3,5 m brett  *) . *) Vid små svängande flöden med få breda fordon får bredden minskas till 3,0 m efter motivering och Beställarens godkännande.


Körfältets längd (Lv) ska indelas i ett fordonsmagasin (Lkö) och en inledningssträcka (Lin).


Vänstersvängsmagasinets längd (Lkö) ska 1. dimensioneras för förväntad köbildning, 2. ska minst vara 30 m.


Inledningssträckan (Lin) ska vara minst 40 m. Vid mitträcke ska inledningssträckan utformas med tillräckligt stor horisontalradie för att räckets funktion ska upprätthållas.


Hopvävning från två till ett körfält ska följas av en sträcka på minst 60,0 m med ett körfält innan västersvängskörfältet inleds.


Om korsningen på landsbygd har vänstersvängskörfält ska stängt omkörningsfält användas.


Figur 10.8 Stängt omkörningsfält, principfigurer Vänstersvängskörfält typ ögla Vänstersvängskörfält typ ögla ska utformas så att: 1. avkörningsvinkeln (W) är < 50 gon 2. körvidden B är < 5,0 m vid öglans början 3. ett typfordon Lps står med dragbilen nära vinkelrätt mot primärvägen 4. dimensionerande kölängd inte stör huvudvägens trafik.


Figur 10.9 ögla, principfigur Korsning ska förses med vägvisare. Vid ombyggnad av befintlig 9,0 m väg till mötesfri väg med 1,0 m bredd mellan de motriktade körfälten ska en lokal breddning göras vid korsningen till 1,2 m för att inrymma trafikdelartavla.


Korsning ska förses med orienteringstavla (F2) som beskriver avsett körsätt.


Vänsterpåsvängskörfält Högsta tillåten hastighet längs primärvägen ska vara ≤ 70 km/h. Vänsterpåsvängskörfältet ska utformas med längder enligt Figur 10.10. Vänsterpåsvängskörfältet ska utformas så att vänstersvängande trafik leds in i det egna körfältet utan att påverka genomgående trafik.


Figur 10.10 Vänsterpåsvängskörfält, principfigur. Angivna längder gäller om högsta tillåten hastighet är 70 km/h. Vid lägre hastighet väljs längder enligt särskild utredning.


Högersvängskörfält Högersvängande trafik ska ha väjnings- eller stopplikt om inte avsvängs- /påsvängskörfältet fortsätter med ett eget körfält eller påsvängskörfältet har en accelerationssträcka med tillräcklig längd, se Figur 10.11 nedan. Måttet L ska vara tillräckligt stort för att undvika risk för att en kö eller ett långt fordon blockerar primärvägen.


Figur 10.11 Väjningsplikt vid högersvängskörfält, principfigur 10.2.1.7.1 Högeravsvängskörfält


Högeravsvängskörfält som ansluter till sekundärvägen med väjningsplikt ska utformas med längder enligt Figur 10.12 och Tabell 10.4.


Figur 10.12 Kilformat högeravsvängskörfält, principfigur


Tabell 10.4 Längd för högeravsvängskörfält VR Inledningssträcka (m) Retardationssträcka (vid väjningsplikt) (m) 60 50 ≥ 50 80 70 ≥ 80 100 80 ≥ 100


Högeravsvängskörfält ska utformas så att högersvängande trafik inte skymmer genomgående trafik för de som ska ansluta i korsningen, se Figur 10.13.


Figur 10.13 Utformning med hänsyn till siktskugga Trafikön mellan genomgående körfält och högersvängskörfält i korsningar på landsbygd ska därför utformas kilformig.


Körfältet ska avgränsas av tillräckligt stor triangelrefug för att inte skapa siktproblem för den genomgående trafiken. Undantag gäller för korsningar utan vänstersväng från sekundärväg där körfältet kan utformas parallellt med primärvägen. Detta förutsätter dock även att det finns ett högerpåsvängskörfält. Undantag ska motiveras och få godkännande av Beställaren.


10.2.1.7.2 Högerpåsvängskörfält Högerpåsvängskörfält ska utformas enligt Figur 10.14.


Figur 10.14 Högerpåsvängskörfält, principfigur Körfältslängd ska minst uppfylla längder enligt Tabell 10.5.


Tabell 10.5 Högerpåsvängskörfält, längder Utspetsningssträcka (m) 60 15,0 85,0 50,0 ≥ 80 70,0 110,0 70,0


övergångssträckan ska utformas så att påsvängande trafik styrs in i anpassningssträckan utan att påverka genomgående trafik.


Den avskiljande refugen ska utformas så att fordonen styrs in i accelerationsfältet.


Sidoområden i korsningar A-C och i enskilda anslutningar Sidoområden i korsningar och anslutningar där primärvägens referenshastighet är minst 80 km/h ska utformas enligt Figur 10.15.


Måttet L till närmsta del av icke eftergivligt hinder med höjd > 0,1 m ska vara större eller lika med: • primärvägens säkerhetszon, • deklarerad arbetsbredd för räcke placerat längs primärvägen, • krav enligt 7.3.2.2.8 Räcken i snäv radie.


Figur 10.15 Sidoområde i korsning, principfigur Cirkulationsplats (typ D)


Allmänt En cirkulationsplats ska vara belyst enligt kraven i avsnitt 14.1.2.2.3 Cirkulationsplatser.


I de fall en cirkulationsplats ska signalregleras, ska kraven i avsnitt 10.2.3 Trafiksignalreglerade korsningar (E) följas.


En cirkulationsplats ska utformas med någon av följande rondellutformningar: • Ej överkörningsbar med rondellradien ≥ 11,0 m. • Delvis överkörningsbar med inre rondellradie > 2,0 m och yttre rondellradie > 7,0 m. • Helt överkörningsbar med rondellradie < 7,0 m. Dimensionerande fordon ska dock kunna trafikera cirkulationsplatsen utan att passera rondellens centrumpunkt.


Tvåfältig cirkulation ska utformas med ej överkörbar rondell. På vägar med VR >60 ska cirkulationsplatser utformas enligt någon av de två typer som anges i Figur 10.16. På vägar med hastigheter upp till 60 km/h får även utformning enligt avsnitt 10.3.2 Cirkulationsplats användas.


I rondell- och refugytor får inte konstmaterial som efterliknar gräs,- ängs- eller annan vegetation användas


Figur 10.16 Cirkulationsplatsutformningar, principfigur Antal anslutningar


Sikt i cirkulationsplats och sekundärvägskorsning med dropprefug Inom siktområdet får inte annat än nödvändig vägutrustning placeras. Vägutrustning ska placeras så att de inte blir siktskymmande.


Om siktområdet når utanför vägbanan ska höjdtillägg göras för vegetation och snötäcke.


Vid bestämning av sikt i korsning ska ögon- och hinderhöjd väljas enligt Tabell 10.6. Tabell 10.6 ögon/hinderhöjd Höjd från vägbanan (m)


*) Angående erforderlig synlig del av hinder, se 9.1.5.1.3 Synlig del av hinder. Siktområdets storlek ska uppfylla mått enligt Figur 10.17


Hastighetsdämpning En cirkulationsplats ska utformas så att fordonshastigheterna inte överskrider 50 km/h vid 60–80 miljö.


Till- och frånfarter Refuger som framtvingar riktningsförändring ska finnas i samtliga tillfarter  *) . *) Undantag från att ha refuger godtas endast i utpräglade lågfartsmiljöer.


Om minst en tillfart utformas med två körfält ska hela eller delar av cirkulationen inrymma två körfält.


Om cirkulationens bredd varierar ska utformningen vara sådan att tänkt körsätt tydligt framgår för trafikanterna.


I korsning med högersvängskörfält ska de riktningsskiljande refugerna (triangelrefugerna) vara längre än refugen mot högersvängskörfältet, se Figur 10.18. Om inte högersvängskörfältet fortsätter i eget körfält ska väjningsreglering ske enligt något av alternativen i Figur 10.18 .


Figur 10.18 Högersvängskörfält, principfigur. 10.2.2.5.1 Enfältiga till- och frånfarter


Kanalbredden, exklusive körmån, för enfältiga till- och frånfarter i cirkulationsplats ska bestämmas och redovisas med hjälp av godkänt körspårsprogram. Tillägg på körspårsbredden för körmån ska göras enligt Tabell 10.7.


Tabell 10.7 Körmån, totalt för båda sidor av fordonet V dim (km/h) Körmån (m)


Utrymmesklass A Utrymmesklass B Utrymmesklass C Utrymmesklass D 50 0,75 0,5 0,25 0 30 0,5 0,25 0,25 0 10.2.2.5.2 Tvåfältiga till- och frånfarter


Kanalbredden, exklusive körmån, för enfältiga till- och frånfarter i cirkulationsplats ska bestämmas och redovisas med hjälp av godkänt körspårsprogram. Till- och frånfarter ska normalt dimensioneras för P+Lps.


Sannolikheten för två lastbilar eller bussar i bredd i tillfarten ska bedömas utifrån andelen tung trafik. Vid höga lastbilsflöden ska breddmåtten anpassas till Lps+Lps, undantag endast efter att det motiverats och godkänts av Beställaren. 10.2.2.5.3 Vilplan Till- och frånfarter ska utformas med vilplan enligt Figur 10.19 och Tabell 10.8.


Figur 10.19 Vilplan cirkulationsplats, principfigur


Tabell 10.8 Vilplan cirkulationsplats Vilplan L (m) H (m) i (lutning) (%) 35/ 25-<35*) <0,6/>0,6- 0,9*) ≤ 2,5 % (uppåt eller nedåt) >2,5 % - ≤ 3,5 % (uppåt eller nedåt) *) *) Endast efter att det motiverats och godkänts av Beställaren


Utformning av cirkulation Enfältiga cirkulationsplatser ska utformas med körarea i form av ytterradie (Ry) som funktion av innerradie (Ri) för LBn, Lps, Bb och Lspec enligt Figur 10.20.


Figur 10.20 Ytterradie (Ry) som funktion av innerradie (Ri) på körarean för LBn, Lspec, Lps, och Bb exklusive körmån vid 100 g cirkulation till vänster.


Tillägg till körarean för körmån ska göras enligt Tabell 10.9. Tabell 10.9 Körmån, totalt för båda sidor om fordonet


V dim (km/h) Utrymmesklass A Utrymmesklass B Utrymmesklass C Utrymmesklass D 50 0,75 0,5 0,25 0 30 0,5 0,25 0,25 0


Om körmånen bara läggs till mot rondellen, d.v.s. minskning av Ri, så ska bredare körarea projekteras, d.v.s. större Ry i proportion till värden i Figur 10.20.


Tvåfältiga cirkulationer utan körfältslinje ska utformas för som minst Lps + P utrymmesklass A. Erforderlig bredd på cirkulationen beräknas enligt Tabell 10.10.


Tabell 10.10 Körvidd + avstånd mellan fordon + körmån vid två körfält. Utrymmesklass A (utan körfältslinje) 2 körfält V dim 40/50 km/h 2 körfält V dim 30 km/h


De ytor som nyttjas av Lspec ska inkludera körvidd+0,5 m. De ytor som nyttjas av Lspec ska vara fria från föremål.


De ytor som nyttjas av Lspec ska ha en stödkant (och eventuellt ytterligare yta) som klarar trycket från Lspec.


En överkörningsbar yta på rondellen ska vara utformad med ett avvikande material så att den syns och att den upplevs obekväm att köra på för personbilstrafikanter.


Den överkörningsbara ytan i rondellen ska antingen vara utförd förhöjd över eller i lutning mot cirkulationen.


Kantstöd mot en förhöjd yta ska ha en höjd av 40 mm och vara fasade. Vid utformning av en överkörningsbar yta, ska framkomlighet för Lspec beaktas med hänsyn till frigångshöjd.


Hänsyn ska tas till tvärfall som kan bidra till att reducera frigångshöjden för långa fordon.


Korsningskurvor Sidoområden I landsbygdsmiljö ska slänter vara utformade i lutning 1:4 eller flackare.


Sidoområde som ej skyddas av räcke ska vara ska vara fritt från oeftergivliga hinder inom ett område som minst motsvarar säkerhetszonen för primärvägens referenshastighet (VR).


Vägbanekanter och rondell ska utföras med kantstöd eller motsvarande så att de tål överkörning med tunga fordons bakhjul, utan att bildäck eller kant skadas. Kantstöd längs korsningskurvor ska vara fasade.


Utformning av rondell Vid annan rondellform än rund får inte rondellradierna ha större radiesprång än 1:1,5 utan övergångskurvor i form av klotoid eller en mellanliggande radie.


Oeftergivliga föremål ska inte placeras i rondellen i en cirkulationsplats där hastigheter över 30 km/h förekommer. Undantag kan göras efter att det motiverats och godkänts av Beställaren.


I rondeller i cirkulationsplatser med trafiköar utan refuger som framtvingar riktningsförändring får inte oeftergivliga föremål finnas.


Den visuella ledningen ska vara god. Oeftergivliga föremål får inte placeras utanför markerat område  *) enligt Figur 10.21.


*) Oeftergivliga föremål kan, efter motivering och Beställarens godkännande, placeras utanför markerat område under förutsättning att cirkulationsplatsen är hastighetssäkrad till högst 30 km/h.


Figur 10.21 Område där oeftergivliga föremål kan tillåtas. Trafiksignalreglerade korsningar (E)


Se krav i avsnitt 10.3.3 Trafiksignalreglerade korsningar (E), förutom de krav som avser gående och cykeltrafik.


Trafiksignalreglerad korsning får inte användas för att reglera trafiken periodvis (s.k. släckt anläggning).


I de fall en cirkulationsplats ska signalregleras, så ska den signalregleras i sin helhet.


Cirkulationsplats får inte vara delvis signalreglerad inne i cirkulationsplatsen.


Hastighetsdämpande åtgärder får inte användas i eller i nära anslutning till trafiksignalreglerad korsning.


Planskild korsning (F), ej trafikplats Korsning med primärväg och sekundärväg ska vara utformad enligt krav för övriga korsningstyper, se avsnitt 10.2.1 Mindre korsningar (Typ A-C), 10.2.2


Cirkulationsplats (typ D), 10.2.3 Trafiksignalreglerade korsningar (E) och 10.2.5 Sekundärvägskorsning med dropprefug.


Delvis planskild korsning Korsningstyp vid anslutning till primärväg ska vara av typ B eller C. Undantag kan göras efter att det motiverats och godkänts av Beställaren.


Inom tätort ska korsningstyp vid anslutning till sekundärväg vara A, B, C, D, E eller dropprefug.


Utanför tätort ska korsningstyp vid anslutning till sekundärväg vara A, B, C, D eller dropprefug.


Dubbelriktad förbindelseväg mellan primär- och sekundärväg ska vara dimensionerad för Lps + Lps (A eller B).


Linjeföring ska vara dimensionerad för låg hastighet, högst 40 km/h. Undantag kan göras efter att det motiverats och godkänts av Beställaren.


Utformning av sekundärvägskorsning ska vara sådan att felkörning försvåras.


Förbindelsevägs anslutning till cirkulationsplats ska vara utformad med sådan riktning att inte utkörning åt fel håll på förbindelseväg är möjlig.


Förbindelsevägs anslutning till droppe ska vara utformad med sådan riktning att inte utkörning åt fel håll på förbindelseväg är möjlig.


Helt planskild korsning Inom tätort ska korsning med sekundärväg vara utformad enligt typ A, B, C, D, E eller med dropprefug.


Utanför tätort ska korsning med sekundärväg vara utformad enligt typ A, B, C, D eller med dropprefug.


Dubbelriktad förbindelseväg mellan primär- och sekundärväg ska vara dimensionerad för Lps + Lps (utrymmesklass A eller B).


Vägvisning längs primärväg ska vara utformad enligt krav för korsningar i plan, se avsnitt 13.1.9 Lokaliseringsmärken för vägvisning.


Sekundärvägskorsning med dropprefug Korsning med dropprefug ska vara utformad enligt Figur 10.22.


Figur 10.22 Sekundärvägskorsning med dropprefug, principfigur. Vid 60–80 miljö ska korsning med dropprefug vara utformad så att fordonshastigheter inte överskrider 50 km/h.


Vid 30–40 miljö ska korsning med dropprefug vara utformad så att fordonshastigheter inte överskrider 30 km/h.


Dropprefug ska vara utformad så att förhållandet mellan längd och bredd är L/Ri  3,5.


För sikt ska samma principer gälla som för cirkulationsplats enligt avsnitt 10.2.2.3 Sikt i cirkulationsplats och sekundärvägskorsning med dropprefug.


För utformning i övrigt ska samma principer gälla som för cirkulationsplats avsnitt 10.2.2 Cirkulationsplats (typ D).


Vägmärke för cirkulationsplats får inte användas i korsning med dropprefug.


Korsning av typ enskild anslutning Allmänt Vatten från anslutningsväg får inte rinna in på allmän väg.


Enskilda anslutningar på mötesfria vägar Anslutningstyp A1 ska vara utformad enligt krav för korsning A, avsnitt 10.2.1 Mindre korsningar (Typ A-C).


Behov av utmärkning genom vägvisning och vägmärken ska övervägas och, efter att det motiverats, beslutas av Beställaren.


öppning i mitträcke i kombination med väntficka får, efter beställarens godkännande, tillämpas om endast enstaka svängande per dygn förekommer och andra lösningar enligt avsnitt 10.2.1inte bedöms rimliga. Vid motstående anslutningar typ A2 för sporadiskt korsande jordbruksredskap, ska öppning i mitträcke vara högst 8,0 m långt.


Enskilda anslutningar på ej mötesfria vägar Anslutningstyp A1, A2, A3, A4 eller A5 ska användas för anslutningar till ej mötesfria vägar, utifrån dimensionerande fordon.


överfarter för skoter Linjeföring överfart ska ha ett vilplan. överfartens vilplan ska ha en längslutning på ≤ 1:10.


Grind och Portal Vid överfart där det finns stängsel längs med vägen ska grind med tillhörande portal förhindra att större vilt och renar kommer in i vägområdet.


Grind ska vara placerad så att stängslet ansluter tätt mot grinden på båda sidor. Grind och portals öppning ska vara mellan 2,0 m - 3,0 m bred.


\"Grind ska: 1. vara minst 1,7 m hög, 2. inneha 0,5 meter frigång över barmark, 3. vara lättmanövrig vid vinterförhållanden, 4. skyltas med skylt med texten \"Håll grinden stängd\", 5. vara av avvikande kulör mot intilliggande stängsel.\"


Nedhängande kedjor som medger passage med snöskoter ska vara monterade i portal.


Kedjornas länkar ska: 1. vara med ett inbördes avstånd av 0,20 – 0,30 m, 2. sluta 0,50 m över marken, 3. vara beklädda med ett material med låg risk att frysa fast mot marken, 4. bestå av plast 90% av längden mot portalens överliggare. Resterande 10% av längden mot mark ska bestå av tyngre material.


Underkant på portalens överliggare ska vara belägen minst 3,0 m över marken.


Portal ska vara monterad 3,0 m före grinden sett i färdriktningen mot överfarten.


Korsningar med särskilda åtgärder för GCM


Gatukorsningar Allmänt Gatukorsningar med övergångsställen/gångpassager samt cyklar i blandtrafik Placering av övergångsställen/gångpassager


Sikt mellan bil och gående Framför övergångsställe får inte finnas träd, buskar och andra siktskymmande föremål enligt Figur 10.23.


Figur 10.23 Område framför övergångsställe som ska vara fritt från träd, buskar och andra siktskymmande föremål. 10.3.1.3 Gatukorsningar med cykelbanor 10.3.1.3.1 Cykelpassagers/cykelöverfarters placering i sida 10.3.1.3.2 Sikt mellan svängande bil och rakt-fram-gående cykel


På gata med parallellt liggande cykelbana/GCM-väg får inte träd, buskar eller andra siktskymmande föremål finnas i område som åtskiljer cykelbana/GCM-väg från körbana, se Figur 10.24.


Figur 10.24 Område vid gatukorsning med cykelbana/GCM-väg som ska vara fritt från träd, buskar och andra siktskymmanden föremål.


Gatukorsningar med enfiliga cykelbanor Gatukorsningar med dubbelriktade cykelbanor


Gatukorsningar på huvudled, med cykelbanor I korsningar med huvudled som omfattar både körbana och cykelbana ska märke om väjningsplikt sättas upp före den bana som trafikanten i korsande gata/väg korsar först.


Gatukorsning med trafiksäkerhetshöjande åtgärder


Hastighet I korsningspunkter mellan motorfordon och GCM- trafikanter ska den dimensionerande hastigheten utgå från GCM-trafikanternas förutsättningar.


Cirkulationsplats Utöver vad som anges i detta avsnitt gäller krav för cirkulationsplatser utan särskilda åtgärder för GCM, med avseende på utformning av körfält, rondell, sikt m.m, se avsnitt 10.2.2 Cirkulationsplats (typ D). Gångtrafiken ska separeras i en cirkulationsplats.


En cirkulationsplats med gående ska vara utformad så att den tar hänsyn till personer med funktionsnedsättning.


Om inte dessa tre villkor uppfylls ska cirkulationsplatsen utformas för separerad cykeltrafik:


1. inkommande biltrafik till cirkulationen, åDT-Dim, är mindre än 10 000 f/d 2. cykeltrafiken är enkelriktad i anslutande ben 3. cirkulationen är enfältig.


Hastighetsdämpning En cirkulationsplats ska vara utformad så att fordonshastigheterna inte överskrider 30 km/h vid 30–40 miljö.


En cirkulationsplats ska vara utformad så att fordonshastigheterna inte överskrider 40 km/h vid 50–60 miljö.


Till- och frånfarter Om korsande GCM-trafik förekommer och tillfarten innehåller fler körfält än ett ska dessa körfält skiljas åt av en refug avsedd för gående och/eller cyklister.


Om korsande GCM-trafik förekommer och frånfarten innehåller fler körfält än ett ska dessa körfält skiljas åt av en refug avsedd för gående och/eller cyklister.


Allmänt Trafiksignalreglerade korsningar ska utformas enligt principerna för övriga korsningstyper, men anpassas för trafiksignalreglering.


Där separatreglerad eller delvis separatreglerade körfält för vänstersvängande trafik finns ska inte fordon behöva anpassa färden i korsningen med hänsyn till annan trafik.


Avstånd från körbanekant till närmast del av signallykta eller stolpe ska vara minst 0,5 m.


Grundutformning Utformning av tillfarter för fordonstrafik


Extra körfält för genomgående trafik Blandkörfält höger och rakt fram


Blandkörfält vänster och rakt fram Separat körfält för högersväng Två körfält för högersväng


Två körfält för vänstersväng Separat körfält för vänstersväng kombinerat med ett för vänster/blandtrafik Sekundärtillfart i 3-vägskäl


Utformning av tillfarter för cykeltrafik


Cykelbox Utformning av tillgänglighetsåtgärder


Signalplacering Signalplacering vid friliggande GCM-anläggning


Detektorer för biltrafik Detektorer för cykeltrafik


Triangelrefuger vid fri högersväng Signalreglerad korsning med fri högersväng som korsas av GCM-passage ska vara så utformad att cyklist inte missleds att tro att GCM-passagen omfattas av signalregleringen.


Prioritering Utformning vid plankorsning Planskild korsning (F), ej trafikplats


Korsning med primärväg och sekundärväg ska vara utformad enligt krav för övriga korsningstyper, se 10.2.1 Mindre korsningar (Typ A-C), 10.2.2 Cirkulationsplats (typ D), 10.2.3 Trafiksignalreglerade korsningar (E) och 10.2.5 Sekundärvägskorsning med dropprefug.


Delvis planskild korsning För övriga krav se avsnitt 10.2.4.1 Delvis planskild korsning.


Helt planskild korsning För övriga krav se avsnitt 10.2.4.2 Helt planskild korsning.


Sekundärvägskorsning med dropprefug Korsning med dropprefug ska vara utformad enligt Figur 10.25


Figur 10.25 Sekundärvägskorsning med dropprefug och separerad GCM- trafik, principfigur.


Vid 60–80 miljö ska korsning med dropprefug vara utformad så att fordonshastigheter inte överskrider 50 km/h.


Vid 30–40 miljö ska korsning med dropprefug vara utformad så att fordonshastigheter inte överskrider 30 km/h.


Dropprefug ska vara utformad så att förhållandet mellan längd och bredd är L/Ri  3,5.


För sikt ska samma principer gälla som för cirkulationsplats enligt avsnitt 10.3.1.2.2 Sikt mellan bil och gående och 10.2.2.3 Sikt i cirkulationsplats och sekundärvägskorsning med dropprefug. Gångtrafik ska separeras.


En sekundärvägskorsning med dropprefug med gående ska vara utformad så att den tar hänsyn till personer med funktionsnedsättning.


Om inte dessa tre villkor uppfylls ska sekundärvägskorsning med dropprefug utformas för separerad cykeltrafik: 1. inkommande biltrafik till korsningen, åDT-Dim, är mindre än 10 000 f/d 2. cykeltrafik är enkelriktad i anslutande ben 3. vägbana som omger dropprefug är enfältig.


För utformning i övrigt ska samma principer gälla som för cirkulationsplats 10.3.2 Cirkulationsplats.


Vägmärke för cirkulationsplats får inte användas i korsning med dropprefug.


Enskilda anslutningar Allmänt Se avsnitt 10.2.6.1 Allmänt


Enskilda anslutningar på mötesfria vägar Se avsnitt 10.2.6.2 Enskilda anslutningar på mötesfria vägar


Enskilda anslutningar på ej mötesfria vägar Se avsnitt 10.2.6.3 Enskilda anslutningar på ej mötesfria vägar


övergångsställen och gångpassager Allmänt övergångsställe ska ha en bredd på ≥ 2,5 m.


övergångsställe får inte finnas på väg där högsta tillåtna hastighet är > 60 km/h.


Nivåutjämningar och riktningsgivare övergångsställe ska vara utformat så att det är tillgängligt och användbart för barn, äldre och personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.


På övergångsställe ska det finnas en del där nivåskillnaden mellan gångbana och körbana är utjämnad till 0-nivå.


Nivåutjämning till 0-nivå ska vara utförd med ramp som har en 1. lutning ≤ 1:12. 2. bredd = 0,9–1,0 m.


övergångsställe ska vara utformat så att person med synnedsättning kan hitta rätt riktning över övergångsstället.


Mittrefuger Mittrefug vid övergångsställe/gångpassage ska ha en bredd ≥ 2,0 m *) mätt tvärs gatan. *) Undantag medges ned till 1,2 m på tvåfältig gata/väg vid obevakat övergångsställe och gångpassage, samt ned till 1,5 m vid signalreglerat övergångsställe, efter motivering och Beställarens godkännande.


Mittrefug ska vara fri från siktskymmande föremål inklusive växtlighet med undantag för marktäckande växtlighet.


Belysning Se vidare avsnitt 14.1.2.4 övergångsställen


övergångsställen vid cykelfält och cykelbana övergångsställe över körbana med cykelfält ska även omfatta cykelfältet.


Ej signalreglerat övergångsställe över körbana med omedelbart intill liggande cykelbana ska även omfatta cykelbanan.


Utbyggda klackar Gångpassager Gatukorsning med förhöjda gångbanor men utan övergångsställen ska vara utformade med gångpassager.


Gångpassage på väg/gata med VR ≥60 km/h ska vara försedd med mittrefug.


övergångsställen i kombination med cykelpassager


Cykelpassager och cykelöverfarter Cykelpassager Cykelpassage får inte finnas vid högsta tillåtna hastighet > 60 km/tim.


Cykelpassage ska ha 1. höjdskillnad mellan cykelbana och körbana utjämnad till 0-nivå. 2. nivåutjämning till 0-nivå med lutning ≤ 5 % i cykeltrafikens färdriktning.


Cykelpassager i kombination med övergångsställen Cykelöverfarter Cykelöverfart ska vara hastighetssäkrad till 30 km/h.


Cykelöverfart ska ha nivåutjämning till 0-nivå med lutning ≤ 5 % i cykeltrafikens färdriktning.


Cykelöverfart får inte finnas vid högsta tillåtna hastighet > 60 km/h. Cykelöverfart får inte vara signalreglerad.


Gångpassager på mötesfri väg GCM-vägars anslutning till gata/väg (GCM-anslutning)


Här behandlas situation där GCM-väg ansluts till gata utan att fortsätta på andra sidan. Där GCM-väg fortsätter på andra sidan, hänvisas till avsnitt 10.3.11 GCM-korsningar på sträcka.


10.3.10.1 Nivåutjämning till 0 Där körbana är avgränsad med kantstöd ska vid GCM-anslutning: 1. höjdskillnaden mellan GCM-väg och körbana vara utjämnad till 0-nivå på den del som är cykelbana och 0,9-1,0 m av den intilliggande del som är övergångsställe, 2. nivåutjämningen ha lutning ≤ 5 % i cykelns färdriktning.4.4 10.3.10.2 Siktområde GCM-anslutning ska ha siktområde enligt Figur 10.26 och Tabell 10.11.


Figur 10.26 Siktområde vid GCM-vägs anslutning till gata/väg


Tabell 10.11 Längder i siktområde Lb (bil) Lc (cykel) Lg (gående) VR30 ca 8 m/s 30,0 m      (ca 4 sek) 10,0 m       (ca 2 sek) 5,0 m          (ca 4 sek)


Där GCM-anslutning är utförd med trafiksäkerhetshöjande åtgärd ska siktkrav för VR30 vara uppfyllt.


Siktområde vid GCM-vägs anslutning till gata/väg ska vara fritt från siktskymmande 1. vegetation och föremål, 2. markförhöjning. 10.3.10.3 Skydd mot hastig utkörning (cykelfålla)


Cykelfålla ska vara så utformad att man efter passage är vänd så att man ser ankommande trafik i den närmaste körbanan.


Cykelfålla ska vara så rymlig att cykling med vanlig cykel i låg hastighet kan genomföras.


Cykelfålla ska vara konstruerad så att drift- och underhållsåtgärder kan genomföras effektivt. Cykelfålla ska vara väl synlig under mörker.


Hinder för motorfordon (bilhinder) Bilhinder ska vara väl synligt under mörker.


GCM-korsning utan trafiksäkerhetshöjande åtgärd Nivåutjämning till 0 Nivåutjämning till 0 ska vara utförd enligt avsnitt 10.3.10.1 Nivåutjämning till 0.


Siktområde GCM-korsning ska ha siktområde enligt Figur 10.27 och Tabell 10.12.


Tabell 10.12 Längder i siktområde Lb (bil) Lc (cykel) Lg (gående) VR30 ca 8 m/s 30,0 m      (ca 4 sek) 10,0 m       (ca 2 sek) 5,0 m          (ca 4 sek)


Där GCM-korsning är utförd med trafiksäkerhetshöjande åtgärd ska siktkrav för VR30 vara uppfyllt.


Siktområde vid GCM-vägs anslutning till gata/väg ska vara fritt från siktskymmande 1. vegetation och föremål, 2. markförhöjning. 10.3.11.2.3 Skydd mot hastig utkörning (cykelfålla)


Skydd mot hastig utkörning ska vara utfört enligt avsnitt 10.3.10.3 Skydd mot hastig utkörning (cykelfålla).


10.3.11.3 Hinder för motorfordon Hinder för motorfordon ska vara utfört enligt avsnitt 10.3.10.4 Hinder för motorfordon (bilhinder). 10.3.11.4 GCM-korsning med trafiksäkerhetshöjande åtgärder 10.3.11.4.1 Tillgänglighet övergångsställe ska väljas där framkomlighet för gående prioriteras.


GCM-korsningar på sträcka ska utformas trygga, säkra och tillgängliga för att minska vägens barriäreffekt.


För personer med funktionsnedsättning ska en tydlig orienterbarhet finnas.


Trygghet Stor noggrannhet ska läggas på utformningen för att inte invagga GCM-trafikanterna i en falsk trygghet.


Trafiksäkerhet Signalreglerade GCM-korsningar och cykelpassager Förutsättning Krav i avsnitt 10.3.3 Trafiksignalreglerade korsningar (E gäller i tillämpliga fall även avsnitt 10.3.11.5 Signalreglerade GCM-korsning.


Planskilda GCM-passager Förutsättning Planskilda GCM-passager i detta avsnitt avser passager som löper under andra infrastrukturanläggningar.


Planskilda GCM-passager under väg ska vara minst lika bred som anslutande GCM- väg, med tillägg för skyddsremsa ≥ 1,2 m på vardera sidan. Fri höjd i GCM-passagen ska vara ≥ 2,5 m.


Utanför GCM-passagens mynning får inte GCM-väg ansluta inom ett avstånd av 15,0 m från mynningen, se Figur 10.28.


Figur 10.28 Minsta avstånd mellan GCM-passagens mynning och korsning mellan GCM-vägar


Utanför GCM-passagens mynning får inte gångförbindelse ansluta inom ett avstånd av 10,0 m från mynningen, se Figur 10.29. Undantag får göras ner till 5,0 m efter motivering och Beställarens godkännande.


Figur 10.29 Minsta avstånd mellan GCM-passagens mynning och anslutande gångförbindelse


Trappas fot invid GCM-passagens mynning ska vara indragen minst 2,0 m från GCM- vägens kant, se Figur 10.30.


Figur 10.30 Anslutning av gångförbindelse med trappa invid GCM-passagens mynning


GCM-bro ska ha en bredd som minst motsvarar anslutande GCM-vägs bredd (B), med tillägg för skyddsremsa mot kantbalk på 0,3 m på vardera sidan, se Figur 10.31.


Figur 10.31 Bredd på GCM-bro Korsning mellan friliggande GCM-vägar 10.3.12.1 Siktområde vid korsande GCM-vägar


Siktområde i korsning mellan GCM-vägar i det övergripande nätet ska sträcka sig minst 15,0 m längs länk i övergripande nät och minst 10,0 m längs länk i lokalnät, se Figur 10.32.


Figur 10.32 Siktområde i korsning mellan länk i övergripande nät och länk i lokalnät


Inom siktområde får inte finnas siktskymmande föremål, vegetation eller markförhöjning högre än 0,7 m över nivån vid GCM-vägarnas kanter. 10.3.12.2 Utformning i plan Utrymme för driftfordon GCM-passage ska fungera med avsedd funktion under alla tider på året.


Trafikplatser Avstånd mellan trafikplatser på motorväg


Trafikplatsavstånd på landsbygd Vid landsbygdsförhållande med VR ≥110 km/h ska avstånd mellan påfart i en trafikplats och avfart i nästföljande trafikplats minst uppfylla längder enligt Figur 10.33.


Figur 10.33 Trafikplatsavstånd på landsbygd VR ≥ 110 Trafikplatsavstånd i tätort Längd för växlingssträckor ska vara beräknade med hänsyn till kapacitet vid dimensionerande trafiksituation. Undantag kan medges efter motivering och Beställarens godkännande.


Vid tätortsförhållande med VR ≤100 km/h ska avstånd mellan två trafikplatser uppfylla längder enligt följande figurer: • Figur 10.34. • Figur 10.35 , gäller även vid VH 100/80/60. • Figur 10.36 , gäller även vid VH 80/60.


Alternativt ska ett additionsfält förläggas mellan trafikplatserna *) (enligt de nedre/nedersta figurerna i respektive figur nedan). *) Undantag kan medges efter motivering och Beställarens godkännande.


Figur 10.34 Trafikplatsavstånd Tätort VR100.


Figur 10.35 Trafikplatsavstånd Tätort VR80.


Figur 10.36 Trafikplatsavstånd Tätort VR60.


Trafikplatsutformning allmänt Trafikplats, inklusive av-/påfarter och ramper, ska vara utformad så att trafikanter ges god visuell ledning samt tydliggör övergång mellan olika hastighetsmiljöer.


Utformning av trafikplatsen ska ge förutsättningar för god hastighetsanpassning och god kördynamik.


Inom en och samma trafikplats ska det finnas högst en avfart i huvudvägens respektive riktning.


Inom en och samma trafikplats ska det finnas högst en påfart i huvudvägens respektive riktning.


Avfart ska vara placerad före påfarten, alternativt som en avskild växlingssträcka anordnad enligt Figur 10.37 och riktvärde i Tabell 10.13 *) . *) Undantag för längd ned till gränsvärde medges endast efter motivering och Beställarens godkännande.


Figur 10.37 Avskild växlingssträcka mellan en på- och en avfart, principfigur


Avståndet mellan avfarten och påfarten i en trafikplats ska som minst uppfylla längder enligt Figur 10.38 och Tabell 10.13.


Figur 10.38 Avstånd mellan av- och påfart, principfigur


Tabell 10.13 Avstånd mellan av- och påfart, minsta längder VR Riktvärde L (m) Gränsvärde L (m) 120/110 135 (100) 100 115 (85) 80/ VH 100/80/60 90 (70) 60/ VH 80/60 70 (50)


Ramp till och från motorväg ska vara enkelriktad. Ramp ska vara utformad med breddmått enligt Figur 10.39 och Tabell 10.14. Undantag för den breda vägrenen, betecknad V, längs en enfältig ramp som placeras till vänster i körriktningen om det är gynnsamt med hänsyn till sikt och för att därmed minska eventuell siktbreddning eller siktschakt.


Tabell 10.14 Breddmått för ramper Inre vägren Vi (m) Körbana K (m) Yttre vägren V (m) 1 körfält 2 körfält


Motorvägsramp b ≥ 0.7 1,0 4,0 7,0 2,0 Motorvägsramp b < 0.7 1,0 4,0 7,0 1,0 Ramp i tunnel 1,0 4,0 7,0 2,0 b= belastningsgrad längs ramp


V i för ramp ska vara placerad till vänster i körriktningen, med undantag för påfartsramp som ansluter till primärvägen från vänster i körriktning.


Där bred vägren byter sida på rampen ska utspetsningar mellan olika vägrensbredder göras så att total vägbanebredd, före ev. breddning för liten horisontalradie, förblir konstant.


I horisontalkurva med liten radie ska körbanan breddökas i enlighet med vad som anges i avsnitt 9.1.6.3 Breddökning i horisontalkurvor med små radier.


Skevningsdifferens mellan en av- eller påfart och primärvägen ska högst vara 6,5 %.


Eventuell beläggningsrygg ska följa primärvägens yttre markeringslinje för vägren..


Inom området närmast rampförgrening ska eventuell beläggningsrygg vara placerad i förlängningen av rampens vägbanekant.


Vägrensremsas bredd ska vara lika bred som vägmarkeringen plus 0,05 m.


Referenshastighet Vid utformning av trafikplats ska hastighetsprofiler vara upprättade för ramper inklusive dess av- och påfarter.


Hastighetsprofiler ska uppfylla krav i form av retardations- och accelerationsförlopp som anges nedan under respektive avsnitt för av-/påfarter med ramper.


Hastighetsprofil för avfart och avfartsramp ska dimensioneras efter beräknad köbildning vid sekundärvägsanslutningen.


Utöver dessa krav ska även säkerställas att ramputformningen inte ger en ryckig eller ojämn hastighetsprofil.


Underlag för hastighetsprofil ska vara: 1. primärvägens referenshastighet, 2. typ av avfart, 3. typ av påfart, 4. ramptyp 5. sekundärvägsanslutning.


Detaljutformning av ramper inklusive av- och påfarter ska vara gjord med hänsyn till den för rampen upprättade hastighetsprofilen tillika referenshastighet.


Mjukt körsätt ska tillämpas  *) *) Undantag ska motivering och Beställarens godkännande


Sikt och övriga linjeföringskrav ska uppfyllas enligt kapitel 9 Linjeföring, för de hastigheter som bestämts enligt hastighetsprofilen. För att fastställa krav för ojämna hastigheter godtas interpolering.


Dimensionerande retardationsförlopp ska vara bestämda enligt Krav (TRV 2022:002) VGU, avsnitt 5.3.2 Retardation.


Dimensionerande accelerationsförlopp för personbil (P) ska vara bestämda enligt Krav (TRV 2022:002) VGU, avsnitt 5.3.3 Accelerationsbeteenden i normala trafiksituationer.


Hastighetsgräns Om rampen ansluter till en trafiksignalreglerad korsning får inte den högsta tillåtna hastigheten vara högre än 70 km/h.


Samspel mellan plan- och profilgeometri för ramper Linjeföringsprinciper som redovisas i avsnitt 9.1 Linjeföring för väg med biltrafik ska gälla även för ramper, om inte annat anges i detta avsnitt.


Ramper i en trafikplats ska vara utformade så att trafikanter får en bra visuell ledning om rampernas sträckning.


Rampers utformningsstandard ska kunna uppfattas så att mjuk retardation kan göras inför en hastighetsbegränsande utformning.


Avfarter och avfartsramper på motorväg Avfart ska vara utformad som antingen parallellavfart eller kilavfart.


Parallellavfart ska användas vid ramp som har dåliga siktförhållande utifrån förväntad hastighet och bromsmöjlighet.


Parallellavfart ska användas där retardation inte ryms längs efterföljande ramp. Parallellavfart ska användas vid VR>110 km/h.


Kilavfarter Kilavfart ska vara utformad för: 1. avsväng ur genomgående körfält (sidoförflyttning ≥ 2,5 m) med primärvägens referenshastighet (VR) *) längs inledningssträckan Lin. 2. inbromsning längs retardationssträckan Lr med hård retardation från VR till Vmin (för rampradie Rmin), se Figur 10.40. *) 80 km/h vid VH 100/80/60 och 60 km/h vid VH 80/60


Kilavfart ska vara utformad enligt Figur 10.40.


Retardationssträcka får inte vara längre än övergångssträcka, för att retardation ska kunna rymmas efter inledningssträckan på kilavfart.


Måttet Br ska vara tillräckligt stort för att rymma vägutrustning och nödvändiga slänter för avvattning, se Figur 10.40.


Om ramp, efter Rmin, fortsätter till en sekundärvägsanslutning med väjning eller stopplikt ska efterföljande ramplängd som minst medge fortsatt inbromsning med hård retardation.


En tillräckligt stor del av rampens Rmin ska vara väl synlig för trafikanter så att de hinner påbörja inbromsning där retardationssträckan börjar.


Utrymme ska finnas för avfartsskärm och eventuella övriga trafikanordningar.


\"Kilavfarts \"fönster\" ska framgå tydligt för trafikanter så att inbromsning i genomgående körfält undviks.\"


övergångssträcka ska vara så lång att den medger utjämning av breddökning.


övergångssträcka ska vara så lång att den medger utjämning av skevning.


Parallellavfarter Parallellavfart ska vara utformad för: 1. Avsväng från genomgående körfält med primärvägens referenshastighet (VR) *) längs inledningssträckan (Lin). 2. Inbromsning längs parallellsträckan Lp med retardation enligt Tabell 10.15 från VR *) till Vav vid parallellsträckans slut. 3. Inbromsning längs spärrsträckan Ls med dimensionerande bromsfriktion från referenshastighet VR *) till Vav vid spärrsträckans slut. 4. Inbromsning längs övergångssträckan Lö med dimensionerande bromsfriktion från Vav+20 till Vmin, se Figur 10.41. *) 80 km/h vid VH 100/80/60 och 60 km/h vid VH 80/60


Tabell 10.15 Retardationsförlopp för parallellavfart Standard Högsta möjliga *)


Retardationsförlopp Mjuk retardation Medelretardation *) Endast efter motivering och Beställarens godkännande Vav ska väljas enligt Tabell 10.16. Tabell 10.16 Val av Vav


*) Endast efter motivering och Beställarens godkännande.


Tabell 10.16 avser klöverbladsramper. Vid andra typer av ramper kan högre Vav väljas. Vav ska då bestämmas med hänsyn till rampens linjeföring så att kraven ovan uppfylls.


Parallellavfart ska vara utformad enligt Figur 10.41 med mått minst enligt Tabell 10.17.


Figur 10.41 Parallellavfart, principfigur


Tabell 10.17 Längder för parallellavfart, minimivärden. VR Vav Lin Lp (mjuk retardation) Ls Lö vid Vmin 35 Lö vid Vmin 30


Måttet Br ska vara tillräckligt stort för att rymma vägutrustning och nödvändiga slänter för avvattning, se Figur 10.41.


Parallellavfarts utformning ska vara dimensionerad för följande situationer: *) 80 km/h vid VH 100/80/60 och 60 km/h vid VH 80/60


Om ramp, efter Rmin, fortsätter till en sekundärvägsanslutning med väjning eller stopplikt ska efterföljande ramplängd som minst medge fortsatt inbromsning med medelretardation.


Inledningssträcka, avfartssträcka och spärrsträcka ska ha mjuk linjeföring.


Längder för inledningssträcka, avfartssträcka och spärrsträcka ska vara proportionerliga mot varandra.


\"Parallellavfarts \"fönster\" ska framgå tydligt för trafikanter så att bromsning i genomgående körfält undviks.\"


Retardationsförlopp för parallellavfart ska som minst uppfylla Riktvärde enligt Tabell 10.18.


Tabell 10.18 Retardationsförlopp för parallellavfart Riktvärde Högsta retardation


Gränsvärde  *) Högsta retardation Retardationsförlopp Mjuk retardation Medelretardation *) Endast efter motivering och Beställarens godkännande


Om kontrakurvor måste användas ska dessa vara sammankopplade med övergångskurvor enligt kraven i avsnitt 9.1.6.2.3 övergångskurva.


Utspetsning mellan primärvägens och avfartens (= rampens) vägrensbredd ska vara gjord längs inledningssträckan.


övergångssträcka ska vara så lång att den medger utjämning av breddökning.


övergångssträcka ska vara så lång att den medger utjämning av skevning.


Avfartsramper Vmin på avfartsramp ska väljas enligt Tabell 10.19. Tabell 10.19 Vmin och Rmin för avfartsramp


Lägsta Vmin (km/h) och Rmin (m) vid normala anläggnings-kostnader och normala intrång.


Lägsta Vmin (km/h)*) och Rmin (m)*) vid höga anläggningskostnader och/eller stora intrång. Landsbygd ≥ 35 km/h  R= 50,0 m ≥ 30 km/h  R= 35,0 m


Tätort ≥ 30 km/h  R=35,0 m ≥ 25 km/h  R= 25,0 m


*) Endast efter motivering och Beställarens godkännande


Påfartsramper Påfartsramp som utgår från en sekundärvägskorsning och där ramp och påfart är väl synliga från korsningen får inte ha någon Vmin-punkt som begränsar normalt accelerationsförlopp.


Vmin på påfartsramp ska vara enligt Tabell 10.20. Tabell 10.20 Vmin och Rmin för påfartsramp


Lägsta Vmin (km/h)*) och Rmin (m) vid höga anläggningskostnader och/eller stora intrång.


Landsbygd ≥ 35 km/h  R= 50,0 m ≥ 30 km/h  R= 35,0 m ≥ 25**) km/h  R= 30,0 m Tätort ≥ 30 km/h  R= 35,0 m ≥ 25 km/h  R= 30,0 m


*) Endast efter motivering och Beställarens godkännande. **) Avser endast i undantagsfall vid speciellt besvärliga förhållanden i omgivningen, endast efter motivering och Beställarens godkännande.


Påfarter Påfart vid normal standard ska vara utförd med minst de längder som redovisas i Tabell 10.21.


Tabell 10.21 Minimilängder för påfart VR Observationssträcka, L o (m) Anpassningssträcka, L a (m) Utjämningssträcka, L u (m) 120 100 170 100 110 100 155 95 100 100 140 85 80/ VH 100/80/60 100 115 70 60/


Anpassningssträckans längd ska vara beräknad för trafikflöden vars dimensionerande situation beslutas av Beställaren.


Utformning och längd på ramp och observationssträcka ska medge att en personbil kan uppnå hastigheten Vut=VR-20 *) vid observationssträckans slut, se Figur 10.42. *) VR är 80 km/h vid VH 100/80/60 och 60 km/h vid VH 80/60


Figur 10.42 Påfart, principfigur Observationssträcka ska vara utformad så att anslutande trafik leds in på påfarten utan att påverka genomgående trafik.


Observationssträcka ska vara tillräckligt lång för att medge utjämning av breddökning.


Observationssträcka ska vara tillräckligt lång för att medge utjämning av skevning.


Måttet Br ska vara tillräckligt stort för att rymma vägutrustning och nödvändiga slänter för avvattning, se Figur 10.42.


Längs observationssträcka ska anslutande trafik kunna överblicka primärvägens trafik i närmaste genomgående körfält.


Om rampradie är mindre än värden för R2 ska ytterligare en klotoid, med längd ≥ 40 m, vara placerad mellan rampradien och R2.


Anpassningssträcka och utspetsningssträcka ska medge ett bekvämt körfältsbyte. Utspetsningssträcka ska vara utformad mjukt.


Minsta radie ska vara ≥ 500 m. Vid primärvägsradie < ca 1200 m ska utspetsning vara utformad utan kontrakurva.


Utspetsning mellan primärvägs och påfarts (= rampens) vägrensbredd ska vara gjord längs utspetsningssträckan.


Rampsystem: Anslutningar, avgreningar och körfältsbalans Vid ihopvävning av ramper får inte antalet körfält minskas med mer än ett körfält.


Ihopvävning av ramper där antalet körfält minskar ska vara utförd enligt något av utformningsalternativen i Figur 10.43.


Vid alternativet med sammanvävning som reglering ska hastighetsgräns vara lika för båda anslutande ramper.


Figur 10.43 Ihopvävning av ramper, principfigur


Avstånd mellan anslutningar och avgreningar vid låg trafikbelastning ska vara minst de som visas i Figur 10.44, för VR60–80, VH 100/80/60 och VH 80/60 visas värden inom parentes.


Figur 10.44 Avstånd mellan rampförgreningar, principfigur Vid hög trafikbelastning ska växlingssträckorna beräknas.


Lokalisering vid tunnel För tunnlar ska krav i {TSFS 2019:93 Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om säkerhet i vägtunnlar m.m.} följas.


Sekundärvägskorsningar Avstånd mellan rampanslutning och sekundärvägskorsning ska minst uppgå till längder som anges i Figur 10.45.


Figur 10.45 Minsta avstånd mellan rampanslutning och sekundärvägskorsning, principfigur


Vid hög trafikbelastning ska växlingssträckornas längd bestämmas utifrån beräkning.


Sekundärvägskorsning ska vara utformad enligt avsnitt 10.1 Gemensamma förutsättningar , 10.2 Korsningar utan särskilda åtgärder för GCM och 10.3.1 Gatukorsningar.


Korsningskurva ska vara utformad så att risken för högersvängande fordon från sekundärväg in på avfartsramp, d.v.s. körning i fel riktning, minimeras.


Sidoområden Sidoområden för ramp och sidoremsor mellan ramp och primärväg ska vara utformade enligt principer som framgår i Figur 10.46.


Figur 10.46 Sidoområde mellan primärväg och ramp Vid klöverbladsramper (och då särskilt avfartsramper) ska utformning av sidoområden i ytterkurvor vara särskilt utformade med hänsyn till avkörningsrisk för bilar och motorcyklar, se Figur 10.46 och sidoområdeskrav i avsnitt 7.3 Skyddsanordningar.


Ramper med motriktad trafik ska vara separerade med räcke. Stolpar får inte vara placerade i ytterkurva på ramp.


Alla ytor i trafikplats förutom vägbanor och GCM-banor ska gestaltats så att de tillsammans utgör en del av helheten. Trafikplats ska vara integrerad i omgivningen.


Det får inte finnas obearbetade mellanytor. I landsbygdsmiljö ska friliggande ramper och rampernas yttersida vara utformade enligt sidoområden för motorväg, se avsnitt 7.1.1.3 Sidoområden och 7.1.6 Kompletterande krav för vägar på landsbygd.


Säkerhetszonens utsträckning ska minst uppfylla kraven för primärvägens referenshastighet.


Plankorsningar Förutsättning Avsnittet berör plankorsningar med järnväg och spårväg på särskild banvall. För korsningar i plan för med spårväg som inte är på särskild banvall, se avsnitt 10.6 Korsningar med spårväg. Vägteknisk utformning


Vägens typsektion Vid plankorsning på väg med dubbelriktad trafik ska vägbanebredden 30,0 m före spårområdet vara större eller lika med 6,0 m.


Vid plankorsning enbart för gång-, cykel- och mopedväg ska vägbanebredden 5,0 meter före spårområdet vara större eller lika med 1,8 m.


Vägbanebredd inom spårområdet ska, innanför kryssmärke eller vägsignal, vara minst 0,5 m större på vardera sida enligt Figur 10.47.


Figur 10.47 Vägbanebredd inom spårområde


Vägens linjeföring Vid plankorsning ska vägens plangeometri vara utformad som en raklinje minst 15 m ut åt varje håll från spårmitt för det närmsta spåret, se Figur 10.48.


Figur 10.48 Plangeometri Korsningsvinkel mellan spår och väg ska ligga inom intervallet 85 till 115 gon.


Avstånd mellan plankorsning och vägkorsning Avstånd mellan vägkorsning och plankorsning ska rymma förväntad kölängd.


Om inte plankorsning integreras i vägkorsning med signalanläggning: 1. ska avstånd mellan en vägkorsning och plankorsningens kryssmärken vara minst 30 m, 2. får inte övergångsställe eller cykelpassage/-överfart anläggas närmare än 30 m från kryssmärke, se Figur 10.49.


Figur 10.49 Avstånd mellan väg- och plankorsning


Korsning eller anslutning får inte finnas mellan kryssmärke och spår, med undantag för serviceväg för drift av spåranläggningen.


Fritt utrymme Gång- och cykelfållor Generella krav Gångyta ska vara utformad så att de inte medför uppenbar snubbelrisk. Gångyta ska vara: 1. minst 0,90 m bred 2. jämn 3. fast 4. halkfri.


Fålla ska vara utformad så att den kan passeras av rullstolsburna personer utan att de riskerar att fastna eller tappa balansen.


Gång- och cykelfålla ska vara utformad så att cyklister inte riskerar att fastna eller tappa balansen.


Vid gång- och cykelfålla får inte finnas fasta föremål (utöver nödvändig teknisk och/eller säkerhetshöjande utrustning) som kan förvärra konsekvenserna vid en olycka.


Fasta föremål, som måste finnas i plankorsningars omedelbara närhet, ska vara placerade så att de inte skymmer sikten från gång- och cykelfålla.


Tydlig ledning för personer med synnedsättning enligt avsnitt 8.6.5 Ledstråk, naturliga eller konstgjorda ska finnas till och från gång- och cykelfålla.


Plan Typ av gång- och cykelfålla ska väljas utifrån utformning av spårområdets omgivningar.


Fålla ska vara utformad så att trafikanter leds att titta i de riktningar som spårgående trafik kan komma från.


Gång- och cykelfålla ska vara 1,8 - 2,0 meter bred samt ha vändzoner med jämna mellanrum.


Vändzon ska vara utformad så att den inrymmer en cirkel med diameter >2,0 meter.


Längdprofil Gång- eller cykelfållas längdprofil genom en plankorsning och mellan stopplinjerna ska vara 1. rätlinjig, 2. utan håligheter och krön, 3. fri från hinder.


Gångyta inom fållan ska vara utformad utan stegvisa nivåskillnader. Springor och håligheter får inte vara bredare än 0,01 m. Undantaget är flänsränna för spårgående fordonshjul.


Längdprofil ska vara utformad så att regnvatten och smältvatten leds bort från korsningsområdet. Det får inte finnas ojämnheter i längdprofilen.


Varningsyta Viktiga målpunkter i gång- och cykelfålla ska vara lätta att upptäcka.


Gång- och cykelfålla ska börja och sluta med varningsytor. Varningsytor ska utformas enligt avsnitt 8.6.5 Ledstråk, naturliga eller konstgjorda.


Varningsyta ska täcka gång- eller cykelfållas hela bredd och vara minst 1,0 m djup.


I anslutning till spårområde ska stopplinje vara utförd.


Räcken, stängsel och grind Räckenas höjd över marken ska vara minst 0,9 meter. Räcke ska ha minst 0,04 meter hög kant i marknivå eller en markföljare på en höjd av maximalt 0,3 meter.


Gång- och cykelfålla ska vara kompletterad med stängsel av lämplig längd och höjd för att hindra obehörigt spårtillträde vid sidan av gångfållan.


Räcke och stängsel vid spåret ska ha god elektrisk kontakt mellan samtliga delar.


Belysning och kontraster För belysning av gång- och cykelfålla se avsnitt 14.1.3.5 Gång- och cykelfållor.


Ledyta samt varningsyta ska ha en ljushetskontrast som uppgår till minst 0,40 enligt NCS {Natural Color system} mot omgivande yta.


Ljushetskontrast mellan ledyta och omgivande yta får inte underskrida gränsvärde över tiden.


Ljushetskontrast mellan varningsyta och omgivande yta får inte underskrida gränsvärde över tiden.


Signalering mot vägen Kryssmärken Skyltar Helbommar avsedda för trafik med motordrivna fordon ska vara försedda med skylt där varningstext uppmanar instängda vägtrafikanter att köra genom bommen.


Varningsskylt vid helbomsanläggning ska vara placerad 1. på den sida av bommen som är närmast spåret, 2. mitt över den högra delen av körbanan.


Oeftergivliga föremål och skyddsjordning Staket, stängsel, vägräcke, stolpar, vajerräcken m.m. ska avseende sin konstruktion alltid utformas som att banan är elektrifierad.


\"Jordning av ledande föremål så som staket, stängsel, vägräcke, stolpar, vajerräcken m.m. intill elektrifierad järnväg ska utföras enligt {TDOK 2014:0416 \" BVS 510 - Jordning och skärmning i Trafikverkets järnvägsanläggningar\"}.\"


Vägräcken, staket eller stängsel vars funktion inte är till för skydd mot oeftergivliga föremål inom spårområdet, ska med hela sin konstruktion avslutas minst 2,0 m utanför kontaktledningsområdet.


Korsningar med spårväg Förutsättning Avsnittet avser vägkorsningar med spårväg i blandtrafik, i kollektivtrafikkörfält eller i reserverat utrymme. Korsningar mellan  spårväg på särskild banvall och väg utformas som plankorsning enligt avsnitt 10.5 Plankorsningar.


Allmänt Minsta horisontalradie i spårmitt ska vara 40 meter *) . *) Undantag för radier ned till 25 meter får göras efter motivering och Spårinnehavarens godkännande.


Mindre korsningar Mindre korsningar ska endast förekomma på en- eller tvåfältsgator.


Sikt i korsning Se krav i avsnitt 10.1.1.9 Sikt i korsning.


Korsningsvinkel Se krav i avsnitt 10.1.1.1 Korsningsvinkel.


Lutning Se krav i avsnitt 10.1.1.2 Lutning (för biltrafik), 9.1.6.6.2 Tvärfall och skevning för eller i reserverat utrymme tillsammans med buss och avsnitt 9.1.6.7.1 Skevningsutjämning för vägar med spårväg i blandtrafik eller i reserverat utrymme tillsammans med buss.


Körfälts- och kanalbredder Se krav i avsnitt 10.1.1.4 Körfälts- och kanalbredder.


Korsningskurvor Se krav i avsnitt 10.1.1.6 Korsningskurvor.


Trafiköar och refuger Se krav i avsnitt 10.1.1.7 Trafiköar och refuger.


Vänstersvängskörfält Ska inte utföras mellan spår, i övrigt se krav i avsnitt 10.2.1.4 Vänstersvängskörfält.


Vänsterpåsvängskörfält Ska inte utföras mellan spår, i övrigt se krav i avsnitt 10.2.1.6 Vänsterpåsvängskörfält.


Högersvängskörfält Se krav i avsnitt 10.2.1.7 Högersvängskörfält.


Sidoområden i korsningar Se krav i avsnitt 10.2.2.8 Sidoområden.


Cirkulationsplatser Se krav i avsnitt 10.2.2 Cirkulationsplats (typ D) och 10.3.2 Cirkulationsplats.


Spårvägstrafik i cirkulationsplatser ska vara signalreglerad mot spårvägen.


Trafiksignalreglerade korsningar Se krav i avsnitt 10.3.3 Trafiksignalreglerade korsningar (E.


Planskilda korsningar Se krav i avsnitt 10.2.4 Planskild korsning (F) ej trafikplats, för korsning utan gående och cykeltrafik och 10.3.4 Planskild korsning (F), ej trafikplats, för korsningar med gående och cykeltrafik.


Gång- och/eller cykelkorsningar Se krav i avsnitt 10.3 Korsningar med särskilda åtgärder för GCM


Korsning ska vara tydligt markerad så det framgår var spårområdet börjar.


I anslutning till korsning ska ett vilplan finnas på vardera sida om spårområdet.


övergångställe och cykelöverfart får inte anordnas i spårområdet. Gång- och cykelpassager ska inte markeras med vägmarkering i spårområdet.


Springor och håligheter får inte vara bredare än 0,01 m för att inte cykelhjul, rullstolshjul, kryckor, klackar etc. ska fastna. Undantaget är flänsränna för järnvägs- och spårvagnshjul. Spårväxlar får inte vara placerade i gång-/cykelkorsningar.


Signalreglerade korsningar Gång-/cykelkorsning i signalreglerad korsning med spårväg ska vara: 1. Signalreglerad 2. Försedd med ljudsignal


Korsningar utan signalreglering Varningsanläggning ska normalt vara utförd som ljud- och ljussignal (anläggning för påkallande av särskild uppmärksamhet).


Se avsnitt 10.2.2 Cirkulationsplats (typ D). Se avsnitt 10.2.4 Planskild korsning (F), ej trafikplats och 10.2.5 Sekundärvägskorsning med dropprefug.


Hållplatser Boverkets föreskrifter och allmänna råd om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader ska tillämpas inom detaljplanelagt område samt på rastplatser och utpekade kollektivtrafikhållplatser.


Samråd med regional kollektivtrafikmyndighet ska genomföras angående hållplatsers placering och utformning.


Busshållplatser Förutsättning För val av kollektivtrafikstandard se 5.18 Kollektivtrafik.


Hållplatstyper i tätort Dubbel stopphållplats (timglashållplats) Dubbel stopphållplats ska endast anläggas vid VR ≤ 40 km/h.


Enkel stopphållplats Dubbel stopphållplats ska endast anläggas vid VR ≤ 40 km/h.


Klackhållplats Klackhållplats ska endast anläggas vid VR < 60 km/h. Glugghållplats


Placering av hållplats i tätort Vid övergångsställe ska hållplats vara placerad, sett i aktuell körriktning: 1. minst 15,0 m före övergångsställe, 2. minst 5,0 m efter övergångsställe.


Hållplatstyper på landsbygd Hållplats på landsbygd ska vara utförd som körbanehållplats, vägrenshållplats, fickhållplats eller avskild hållplats.


För samhällen på landsbygd där vägmiljön är anpassad till VR< 60 km/h gäller krav för hållplatser i tätort.


På motorväg och mötesfri motortrafikled ska hållplats vara utförd som avskild hållplats.


På motorväg och mötesfri motortrafikled ska planskildhet för gående och cyklande till och från hållplats vara anlagd.


På mötesfri landsväg ska hållplats vara utförd som fickhållplats eller avskild hållplats.


Körbanehållplats Körbanehållplats får inte finnas där VR ≥ 70 km/h *) . *) Efter motivering och Beställarens godkännande får körebanehållplats tillämpas på vägar med VR 80 km/h vid låga trafikflöden och och få antal stannande bussar.


Vägrenshållplats Vägrenshållplats får inte anläggas på vägar med vägren <2,0 m.


Fickhållplats Se avsnitt 11.1.1.6 Fickhållplats.


Avskild hållplats Se avsnitt 11.1.1.7 Avskild hållplats.


Placering av hållplats på landsbygd Hållplats i körriktning ska vara väl synlig senast på avståndet för stoppsikt för buss, mätt från ögonhöjd 1,5 m och 2,0 m in från körytekant.


På sträcka längs tvåfältvägar Vid utfarter och mindre korsningar Vid korsning längs tvåfältvägar


Hållplats ska vara placerad före eller efter korsning enligt avståndsanvisning i Figur 11.1 till Figur 11.15.


Figur 11.1 Fickhållplats på primärväg efter korsningstyp A, B och C, med eller utan högeravsvängskörfält.


Figur 11.2 Fickhållplats på primärväg före korsningstyp A, B och C.


Figur 11.3 Fickhållplats på primärväg före korsning med högeravsvängskörfält .


Figur 11.4 Fickhållplats på primärväg på den korsningsfria sidan före trevägskäl med korsningstyp A och B samt i korsningstyp C där bussen fortsätter längs primärvägen.


Figur 11.5 Fickhållplats på primärväg på den korsningsfria sidan före trevägskäl med korsningstyp C. Placeringen gäller även vänstersvängande buss .


Figur 11.6 Fickhållplats på primärväg före korsningstyp D.


Figur 11.7 Körbanehållplats på primärväg före korsningstyp A och B.


Figur 11.8 Vägrenshållplats på primärväg före korsningstyp B med högeravsvängskörfält.


Figur 11.9 Körbanehållplats på sekundärväg efter korsningstyp A.


Figur 11.10 Fickhållplats på sekundärväg efter korsningstyp A.


Figur 11.11 Fickhållplats på sekundärväg efter korsningstyp B och C.


Figur 11.12 Fickhållplats på sekundärväg efter högeravsvängskörfält.


Figur 11.13 Körbanehållplats på sekundärväg före korsningstyp B och C.


Figur 11.14 Fickhållplats på sekundärväg före korsningstyp A.


Figur 11.15 Fickhållplats på sekundärväg före korsningstyp B och C.


Där bussficka är placerad intill korsningskurva ska övergången mellan bussficka och körbanekant göras enligt principutformning i Figur 11.16 Principutformning av bussfickas anslutning till korsningskurva. Används även spegelvänt, d.v.s. vid busshållplats efter korsningskurva.


Figur 11.16 Principutformning av bussfickas anslutning till korsningskurva. Används även spegelvänt, d.v.s. vid busshållplats efter korsningskurva.


Hållplats ska vara ansluten till gångbana/gångyta. 11.1.4.4 Placering av fickhållplats på mötesfri väg


Fickhållplats ska vara placerad efter korsning *) . *) Undantag kan medges efter motivering och Beställaren godkännande.


Fickhållplats ska vara placerad så att det finns möjlighet för gående att korsa vägen i två etapper via spärrområde, se Figur 11.17 Fickhållplats på mötesfri väg.


Figur 11.17 Fickhållplats på mötesfri väg. 11.1.4.5 Placering av fickhållplats vid planskild trafikplats och på ramper


Hållplats vid planskild trafikplats eller på ramper ska utföras som fickhållplats eller avskild hållplats enligt Figur 11.18. *) Undantag för ramp som är förklarad som motorväg då hållplats ska vara av typen avskild.


Figur 11.18 Minsta avstånd mellan avfart/påfart och alternativa placeringar av avskild hållplats.


Hållplats ska vara placerad så att dess in- och utfart inte kan förväxlas med av- och påfart eller rampavgrening.


Placering av hållplats längs motorväg Detaljutformning av hållplatser


Vägrenshållplats Fickhållplats Om fickhållplats finns på enfältigt vägavsnitt på mötesfri väg ska det finnas accelerationsfält ut från hållplatsen *) . *) Undantag kan medges efter motivering och Beställaren godkännande. Tvärfall på en fickhållplats får inte överstiga 2,5 %.


Tvärfall på fickhållplats i ytterkurva på vägar med vägbredd >9,0 m ska luta utåt 2,5 %.


Avskild hållplats Utformning av plattformar Allmänt En permanent busshållplats med en eller flera påstigande per dag ska förses med plattform. Undantag medges om den ligger i 1. utfart eller 2. i mindre korsning.


Detaljutformning av plattformar Plattform ska utformas enligt Tabell 11.1. Tabell 11.1 Detaljutformning av plattform


Plattform typ 1 Plattform typ 2 Plattform typ 3 Plattform typ 4 Plattform utformad med full längd, d.v.s. minst så lång som aktuell buss. X X X


Plattform ska täcka avståndet mellan framdörr och bakre dörr inklusive dörrar. X


Hårdgjord slät yta X X X X Plattformsbredd ≥ 3,5 m X


Fortsättning på Tabell 11.1 Plattform typ 1 Plattform typ 2 Plattform typ 3 Plattform typ 4


Plattformsbredd ≥ 2,25 m X Plattformsbredd ≥ 1,5 m X X Plattform med ≥ 2,8 m hinderfritt mått från plattformskant vid dörrar, så att en ramp och manövrering av mindre utomhusrullstol kan rymmas


X X Plattformshöjd ≥ 0,17 m men max 0,02 m högre X X X Plattformshöjd ≥ 0,12 m men max 0,07 m högre X


Kontrasterande kantremsa med vita plattor eller massa, 0,30-0,70 m bred X X X X


Taktilt och visuellt ledstråk vid påstigningspunkt till väderskydd eller sittplats, 0,60-0,70 m brett med ljushetskontrast ≥ 0,40 NCS bestående av varningsyta av kupolplatta med skurna kupoler, sinusformad ledyta 0,60-0,70 m bred och vid behov slät valyta ca 1,0x1,0 m. X X


Taktilt och visuellt ledstråk utmed hela plattformslängden, antingen naturligt eller konstgjort eller en kombination kopplat till anslutningsväg till gångnät, med ledyta 0,60- 0,70 m brett med ljushetskontrast ≥ 0,40 NCS bestående av sinusformad ledyta 0,60- 0,70 m bred, slät valyta ca 1,0x1,0 m och varningsyta av kupolplatta med skuran kupoler)


X X Väderskydd X Ledstråk från väderskydd till längsgående ledstråk om det längsgående ledstråket inte är placerat kant i kant med väderskyddets framsida


X Ledstråk från bänk till längsgående ledstråk om det längsgående ledstråket inte är placerat i bänkens närhet X


Max 2 % längslutning på anslutningsväg till gångnät alt. ramp enligt {BFS 2011:5}. X X X X Max 2 % lutning på plattformsytan. *) X X X X


Minst 0,50 m bred anslutningsväg på gångbana eller vägren till gångnät. X


Hård och jämn beläggning på gångyta/-bana till gångnät. X X X X Belysning vid hållplatsområdet om el finns på plats eller om avstånd till nätägares anslutningspunkt inte är mer än 199,0 m för ny elservis mätt fågelvägen. X X X


Fortsättning på Tabell 11.1 Plattform typ 1 Plattform typ 2 Plattform typ 3 Plattform typ 4 Bänk med ryggstöd. X X X Bänk med sitthöjd 0,45-0,50 m över mark. X X X


Armstöd som når förbi sittytans framkant. X X X Intill bänken ska det finnas en hårdgjord yta, minst 1,0 m bred, för rullstol, barnvagn eller motsvarande. X X X


Belyst tidtabellsinformation som placeras med skyltens underkant 1,0 m över mark. X *) Undantag ska göras med motivering och Beställarens godkännande.


11.1.6.2.1 Plattform för busshållplats, typ 1 Plattform ska vara utformad enligt Figur 11.19.


Figur 11.19 Utformning av plattform typ 1. 11.1.6.2.2 Plattform för busshållplats, typ 2 Plattform ska vara utformad enligt Figur 11.20.


Figur 11.20 Utformning av plattform typ 2. 11.1.6.2.3 Plattform för busshållplats, typ 3 Plattform ska vara utformad enligt Figur 11.21.


Figur 11.21 Utformning av plattform typ 3.


11.1.6.2.4 Plattform för busshållplats, typ 4 Plattform ska vara utformad enligt Figur 11.22.


Figur 11.22 Utformning av plattform typ 4. Om plattformen utrustas med bänk ska en sådan ha ryggstöd och göras med sittbrädan 0,45-0,50 m över mark och ha två armstöd 0,70 m över mark utformade så att de ger ett gott stöd när personen reser sig upp.


övrigt Plattform ska ha ett kantstöd mot gata/väg som möjliggör att buss kan stanna med dörrarna intill plattform utan att kaross och däck skadas.


Flyttbar plattform Spårvagnshållplatser Förutsättning Detta avsnitt avser även kollektivtrafikhållplatser med buss och spårvagn i blandtrafik.


Hållplatstyper Stopphållplats på gata i blandtrafik Stopphållplats ska endast vara anlagd vid VR ≤40 km/h.


Separerad hållplats på gata i blandtrafik Hållplats på gata med kollektivtrafikkörfält eller med kollektivtrafik i reserverat utrymme


Placering av hållplats Hållplats ska vara placerad på raksträcka utan vertikalkurvor. Raksträckan ska sträcka sig minst 15 meter före och efter plattformen.


Hållplats i kurva ska uppfylla följande förutsättningar, att: 1. Förare har uppsikt över hela fordonets långsida som vetter mot hållplats. 2. Vagnens svep inte kan träffa någon väntande resenär på hållplatsen. 3. Instegslängden från plattformskant och fordon inte blir större än 4,5 cm.


Principutformning av hållplatser Hållplats ska vara utformad med hänsyn till framkomlighet för underhållsfordon.


Hållplats ska ha manöverutrymme för rullstol och barnvagn i direkt anslutning till tillgänglighetsanpassad dörr. Permanent spårvagnshållplats ska vara försedd med plattform.


Hållplatsens utförande ska följa de krav som ställs i avsnitt 8.6 Gaturummets gestaltning och möblering.


Hållplats ska vara tillgänglighetsanpassad för minst en dörr för trafikerande spårvagn och buss i kollektivtrafik.


Hållplats ska vara utrustad med ljushetskontrasterande kantremsa med vita plattor, 0,30-0,70 m bred vid hållplatskant mot spår.


Hållplats ska vara utrustad med taktilt och visuellt ledstråk, 0,30-0,70 m brett, utmed hela plattformslängden. Ledytor på och till hållplats ska vara sammankopplade.


Hållplats ska vara utrustad med varningsmarkering vid tillgänglighetsanpassad dörr.


Hållplats ska vara utrustad med varningsmarkering vid övergångställen i anslutning till hållplats.


Plattform för spårvagn- och busstrafik ska vara utformad så att buss kan stanna med samtliga dörrar intill plattform utan att kaross och däck skadas.


Stopphållplats på gata i blandtrafik Separerad hållplats på gata i blandtrafik


Hållplats ska vara utformad med retardations- och accelerationssträcka så att: 1. Kollektivtrafikfordon inte behöver sänka sin hastighet till lägre än VR-20 km/h innan hållplats. 2. Kollektivtrafikfordon kan accelerera till VR-30 km/h efter hållplats.


Hastighetskrav ska vara uppfyllt när kollektivtrafikfordonets förarhytt är i höjd med refugspets.


Hållplats på gata med kollektivtrafikkörfält eller med kollektivtrafik i reserverat utrymme Utformning av plattform


Allmänt Plattform ska utgöras av slät hårdgjord yta.


Plattformslängd ska vara anpassat till trafikerande fordonstyp så att alla tillgänglighetsanpassade dörrar täcks. Plattformsbredd ska vara dimensionerad för resandeunderlag.


På plattformen ska utrymme för väntande, samt på- och avstigande resenär finnas.


Hela hållplatsen ska vara belyst så information kan läsas och ses men även så personer på hållplatsen kan känna sig trygga även på natten.


Detaljutformning av plattform Plattformsbredd ska vara minst 3,5 m. Plattform ska vara utförd med minst en 2,8 m bred hinderfri yta längs hela plattformen.


Plattformslängden ska vara 3 meter längre än längden på dimensionerande typfordon.


Plattformsyta ska luta bort från spåren. Resulterande lutning ska ej överstiga 2 %.


Kantstödshöjden ska vara anpassad till angörande spårvagn och buss. Plattform ska vara utförd med kantstöd mot spår/gata som möjliggör att insteg till spårvagn blir mindre än 45 mm vid på- och avstigning. Plattformsområde ska vara belyst med minst 15 lux.


Detaljutformning av anslutningsväg och övergångställe Minst 1,2 m bred anslutningsväg på gångbana ska finnas i anslutning till hållplats.


Gångbana ska utgöras av jämn och hårdgjord yta till och från hållplats.


övergångställe fram till spår ska vara minst 1,2 m breda. Se även kapitel 10.6.9 Gång och/eller cykelkorsningar.


Det ska finnas manöverutrymme för rullstolar och barnvagnar vid övergångställen i närheten av spårvagnshållplatser.


Hållplatsutrustning Ledstråk ska vara sammankopplade med soffa och eventuellt väderskydd.


Minst en soffa med armstöd för både höger och vänster hand ska finnas på hållplatsområde.


Elektriskt ledande hållplatsutrustning ska vara skyddsjordad mot räl via genomslagssäkring.


Samtliga objekt ska vara elektriskt sammanhängande så endast en anslutningspunkt behöver utföras per objekt/utrustning.


Elektrisk utrustning på hållplatser ska skyddas från att kontaktledningens 750 V DC skadar 220 V AC nätet.


Rast, information, parkering och vändning Rastanläggningar Boverkets föreskrifter och allmänna råd om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader (ALM), ska vara tillämpade 1. inom detaljplanelagt område 2. på rastplats 3. på busshållplats.


Allmänt Rastficka är detsamma som parkeringsficka.


Placering av rastficka Rastficka får inte utföras utefter motorväg eller motortrafikled.


Utformning av rastficka Rastficka ska bestå av en yta för uppställning av fordon i direkt anslutning till väg.


På rastficka ska finnas minst en uppställningsplats för lastbil med släp enligt Figur 12.1.


Figur 12.1 Exempel på rastficka/parkeringsficka. Eventuell utrustning, så som sopkärl, eventuell toalett, sittgrupper och informationstavla, ska vara placerade så att de lätt kan nås av rastande.


Eventuell utrustning, så som sopkärl, eventuell toalett, sittgrupper och informationstavla, ska vara placerade så att de lätt kan nås av för rastanläggningen nödvändiga servicefordon.


Eventuell utrustning så som sopkärl, toalett, sittgrupper och informationstavla ska placeras utanför säkerhetszonen. Tvärfall på rastficka får inte överstiga 2,5 %.


Tvärfall på rastficka i ytterkurva på vägar med vägbredd >9,0 m ska luta utåt 2,5 %. Resulterande lutning på rastficka ska vara ≥ 0,5 %.


Placering av rastplats Avvägning ska vara gjord mellan behovet att skapa en naturskön rastplats och det potentiella intrång som rastplatsen kan få i områden med värdefulla natur- eller kulturmiljöer.


Tillfarterna ska vara väl synliga i vägens båda riktningar på ett avstånd av minst 1,5 gånger den stoppsikt som motsvaras av vägens referenshastighet. Rastplats ska ha förberedande utmärkning.


Utformning av rastplats Rastplats infart ska minst vara utformad som för korsning.


Rastplats utfart ska minst vara utformad som för korsning. Längs motorväg och motortrafikled ska rastplats infart vara utförd som avfart med trafikplatsstandard.


Längs motorväg och motortrafikled ska rastplats utfart vara utförd som påfart med trafikplatsstandard.


I samband med förberedande utmärkning ska namn och avstånd till nästa rastplats vara utmärkta i förekommande fall.


På rastplats ska minst finnas: 1. en vattentoalett *) , tillgänglig även för personer med rörelsehinder, 2. en sittgrupp (tillgänglig för personer med funktionsnedsättning), 3. en parkeringsplats för lastbil med släp Lmod, längd 25,5 m, 4. en personbilsparkering 5. en parkeringsplats för person med rörelsenedsättning i nära anslutning till toalett sittgrupp och sopbehållare, 6. en behållare för färdsopor, 7. trafikverkets nationella information och trafikinformation,


*) I undantagsfall torrtoalett efter motivering och Beställarens godkännande


Dimensionerande typfordon för parkeringsplats avsedd för person med rörelsenedsättning ska vara Lbm, längd 7,0 m.


Vid fler sittgrupper än en ska minst två bord vara tillgängliga för person med rullstol.


Toalett ska vara utmärkt med alternativt: 1. Symbol för person med rörelsenedsättning. 2. Skylt för man respektive kvinna.


Behållare för färdsopor ska vara försedd med hölje. Behållare för färdsopor ska vara anpassad till aktuell kommuns krav. Parkeringsplats för personbil ska märkas ut.


Parkeringsplats för lastbil med släp ska märkas ut. Parkeringsplats för lastbil med släp ska placeras så insyn mot rastplatsen bibehålls.


Trafikverkets grafiska profil ska användas vid utformning av information.


En kortare sammanfattning av rastplatsens information ska finnas översatt till ett eller flera språk för utländska besökare enligt beslut från respektive region angående vilka språk som ska användas.


Informationstavla ska vara placerad på sådan höjd att personer som använder rullstol kan läsa informationen.


Rastplats ska utformas med grundläggande säkerhet enligt nedan. 1. Rastplats ska vara belyst. Se avsnitt 14.1.1.3.4. 2. Parkeringsplats för lastbil med släp ska placeras så att skuggbildning inte uppstår. 3. Rastytor ska vara öppna och ljusa. 4. Ingen skymmande växtlighet ska finnas mellan väg och uppställningsplats. eller i nära anslutning till rastytor.


På rastplats där avskärmning mot angränsande ytor eller verksamheter krävs, ska detta utföras med stängsel som hindrar möjlighet att klättra in och ut. Skymmande växtlighet får inte dominera.


Placering av uppställningsplatser för tung trafik Uppställningsplats för tung trafik ska ha förberedande utmärkning.


Utformning av uppställningsplatser för tung trafik Uppställningsplats infart ska minst vara utformad som för korsning.


Uppställningsplats utfart ska minst vara utformad som för korsning. Längs motorväg och motortrafikled ska avfart till uppställningsplats för tung trafik vara utförd med trafikplatsstandard.


Längs motorväg och motortrafikled ska påfart från uppställningsplats för tung trafik vara utförd med trafikplatsstandard.


I samband med förberedande utmärkning ska namn och avstånd till nästa uppställningsplats vara utmärkta i förekommande fall.


På uppställningsplats för tung trafik ska minst finnas: 1. en vattentoalett *) 2. en sittgrupp, 3. tre parkeringsplatser för lastbil med släp Lmod, längd 25,5 m, 4. en behållare för färdsopor.


Behållare för färdsopor ska vara försedd med hölje. Behållare för färdsopor ska vara anpassad till aktuell kommuns krav.


Trafikverkets grafiska profil ska användas vid utformning av eventuell information.


Uppställningsplats ska utformas med grundläggande säkerhet enligt nedan. 1. Uppställningsplats ska vara belyst. Se avsnitt 14.1.1.3.4. 2. Parkeringsplats för lastbil med släp ska placeras så att skuggbildning inte uppstår. 3. Uppställningsplatsen ska vara öppen och ljus. 4. Ingen skymmande växtlighet ska finnas mellan väg och uppställningsplats eller i nära anslutning till parkeringsyta.


På uppställningsplats där avskärmning mot angränsande ytor eller verksamheter krävs, ska detta utföras med stängsel som hindrar möjlighet att klättra in och ut.


Nöduppställningsplats Nöduppställningsplats ska vara utformad enligt Figur 12.2.


Figur 12.2 Utformning av nöduppställningsplats Tvärfall på nöduppställningsplats får inte överstiga 2,5 %.


Tvärfall på nöduppställningsplats i ytterkurva på vägar med vägbredd >9,0 m ska luta utåt 2,5 %.


Resulterande lutning på nöduppställningsplats ska vara ≥ 0,5 %. Serviceanläggning


Placering av serviceanläggning Serviceanläggning ska vara placerad så att den kan upptäckas av trafikanter innan de behöver börja bromsa enligt Krav (TRV 2022:002) VGU, avsnitt 5.3.2 Retardation.


Infart och utfart till serviceanläggning får inte vara placerad så nära korsning mellan två vägar att de medför kö ut på huvudvägen.


Utformning av serviceanläggning Serviceanläggnings infart ska minst vara utformad som för korsning Serviceanläggnings utfart ska minst vara utformad som för korsning.


Längs motorväg och motortrafikled ska serviceanläggnings infart vara utförd som avfart med trafikplatsstandard.


Längs motorväg och motortrafikled ska serviceanläggnings utfart vara utförd som påfart med trafikplatsstandard.


Serviceanläggnings utrustning (t.ex. bensinpumpar vid bensinstationer, lastkajer vid terminalanläggningar, etc.) ska vara placerade på sådant avstånd från infart att köbildning inte uppstår på väg respektive på avfartsramp.


Serviceanläggnings utformning får inte medföra att trafiksäkerheten minskar på grund av att trafikanter blir distraherade av reklamskyltar, bländande ljus etc.


Serviceanläggnings utmärkning får inte medföra att trafiksäkerheten minskar på grund av att trafikanter blir distraherade av reklamskyltar, bländande ljus etc. Informationsplats


Placering av informationsplats Informationsplats ska vara placerad före i körriktningen det område som informationen omfattar.


Utformning av informationsplats På informationsplats ska det finnas minst en uppställningsplats för lastbil med släp, se Figur 12.3. Informationsplats ska vara utmärkt med märket H1, Informationsplats.


Figur 12.3 Minsta krav på informationsplats. Tvärfall på informationsplats får inte överstiga 2,5 %.


Tvärfall på informationsplats i ytterkurva på vägar med vägbredd >9,0 m ska luta utåt 2,5 %. Resulterande lutning på informationsplats ska vara ≥ 0,5 %.


Parkeringar Bilparkering Parkeringsplatser för rörelsehindrade ska anordnas vid viktiga målpunkter.


Placering (inkl. parkeringsplats för rörelsehindrade) Gestaltnings- och landskapsinpassning ska ingå i beslutsunderlaget för placering och utformning av uppställningsplats/ parkeringsplats.


Tillfarterna ska vara väl synliga från ankommande körfält på ett avstånd av minst 1,5 gånger den stoppsikt som motsvaras av vägens referenshastighet.


Utformning (inkl. parkeringsplats för rörelsehindrade) Maximal resulterande lutning ska vara 5 %.


Parkeringsplatser för personer med rörelsehinder ska utformas så att de kan användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.


Parkeringsplatser för personer med rörelsehinder ska inte ha en resulterande lutning på mer än 0,5 – 2 %.


Där parkeringsplatser för personer med rörelsehinder finns, ska minst en plats utformas så att den medger att rullstolen, med ramp eller lift, tas in från sidan av ett fordon.


Parkeringsplatser för personer med rörelsehinder ska placeras inom 25,0 meter från entréer som är tillgängliga.


Gångväg mellan parkeringsplats och entré ska kunna användas av personer med funktionsnedsättning.


Gångväg mellan plats för på- och avstigning och entré ska kunna användas av personer med funktionsnedsättning.


Trottoarkanter och liknande kanter inom gångytor ska utjämnas med ramp till 0-nivå, utjämning till 0-nivå får inte ha större lutning än 1:12 och ska minst ha en bredd av 0,9–1,0 meter.


Markbeläggningen i såväl gångväg som p-plats ska vara fast, jämn och halkfri.


Breddbehovet för uppställningsfält ska styras av 1. vilka fordon som ska rymmas, 2. behov av utrymme för att öppna bildörrar mot a. trafik i angränsande körfält, b. cykelfält, c. GCM-bana.


Tvärställd parkering Parkerings- och angöringsytor ska minst uppfylla mått enligt Figur 12.4 till Figur 12.6, beroende på parkeringsvinkeln.


Figur 12.4 Tvärparkering vinkelrätt mot körbanan


Figur 12.5 Snedparkering 75 respektive 60 grader mot körbanan


Figur 12.6 Snedparkering 45 resp. 30 grader mot körbanan


Parkering för motorcykel Placering Parkering ska placeras nära målpunkten.


Utformning Motorcykelparkering ska utformas för dimensionerande fordonstyp.


Cykel- och mopedparkering Placering Cykel-/mopedställ ska placeras nära målpunkten.


Cykel-/mopedställ inklusive parkerade cyklar och mopeder ska placeras utanför gångyta och cykelbana.


Utformning Cykel- och mopedparkering ska utformas för dimensionerande fordonstyp.


Vändplatser Vändplats vid återvändsgata Renhållningsfordon ska kunna komma fram för att tömma soptunnor och ansluta till sopsugar.


Vid återvändsgata ska det finnas en vändplats som är dimensionerad för minst normallastbil, Lbn. Efter Beställarens godkännande kan vändplatsen dimensioneras för sopbil, LOS.


Backning ska inte förekomma, annat än i undantagsfall och det ska bedömas från fall till fall och godkännas av Beställaren. Denna bedömning ska göras i form av en särskild utredning.


Vändslinga för buss Bussvändslingor ska dimensioneras för dimensionerande busstyp.


Ledning, styrning och reglering Vägmärken och andra anordningar


Vägutrustningsplaner med tillhörande dokument Placering av samt storlekar på vägmärken


Placering av vägmärken Förutsättning Avsnittet behandlar placering av andra vägmärken än lokaliseringsmärken.


För märken som kräver LTF-beslut och föreskrift ska märkena placeras enligt beslutet.


Vid val av placering av vägmärken ska synbarheten och läsbarheten av märkena vara avgörande.


Detaljplacering ska ske på plats med hänsyn till de lokala förutsättningarna. Vägmärken ska vinklas så att de inte bländar trafikanterna.


Stolpe till vägmärken inom säkerhetszonen ska vara av eftergivlig typ eller placerad bakom räcke. Stolpe till vägmärke ska placeras minst 0,8 m från cykelbanas kant.


Generella aspekter Efter montering av vägmärke får inte stolpens avvikelse från vertikallinjen överstiga 1°.


För att undvika bländning ska lokaliseringsmärken vinklas ca 5˚ från vägen.


Figur 13.1 Lokaliseringsmärkes vinkling från vägen


13.1.2.3 Storlek på vägmärken 13.1.2.3.1 Andra vägmärken än lokaliseringsmärken


Följande storlekar ska användas för andra vägmärken än lokaliseringsmärken om inte annat anges vid respektive märke. Tabell 13.1 Vägmärkens storlek Vägtyp Storlek


Motorväg, motortrafikled, och annan väg med minst 2 körfält i båda riktningarna. övrig väg med hastighetsgräns 100 km/h eller högre.


Stor övrig väg Normal Gata VR30, VR40 i trånga lägen. GCM-bana Liten Då vägmärken placeras mellan körfält på annan väg än motorväg, kan storleken vara normal. 13.1.2.3.2 Lokaliseringsmärken och upplysningsmärke J2


Följande textstorlekar eller storlekar på märken ska användas vid lokaliseringsmärken för vägvisning, samt upplysningsmärken.


Tabell 13.2 Lokaliseringsmärkens storlek Vägtyp Storlek 1. Motorväg, motortrafikled med hastighetsgräns 100 km/h eller högre Stor 2. Motorväg, motortrafikled med högsta tillåtna hastighetsgräns 90 km/h eller lägre Normal 3. övriga vägar och gator med högsta tillåtna hastighet 80 km/h eller högre Normal 4. övriga vägar och gator *) Liten


*) Undantag i trånga miljöer med korta siktsträckor då även mycket liten text får användas. Retroreflexmaterial till vägmärken och andra anordningar


Retroreflexmaterial till vägmärken Retroreflexmaterial till permanenta vägmärken ska väljas enligt Tabell 13.3 som avser såväl fasta vägmärken som omställbara vägmärken av kontinuerlig typ (obrutna märkesbilder/tecken, tunna spalter kan förekomma).


Tabell 13.3 Retroreflexmaterial till vägmärken, beteckningar enligt {Vägmärkesförordning (SFS 2007:90)}, samt Krav (TRV 2022:002) VGU Miljö


Ingen eller svag belysning utan allvarligt störande externa ljuskällor


Vägbelysning av god kvalitet alternativt med allvarligt störande externa ljuskällor Vägmärke Placering MV, MML, MLV  a) övrig väg på landsbygd


MV, MML, MLV  a) övrig väg på landsbygd Alla utom nedanstående  b)


Mark RA2 RA2 RA2 RA2 Portal RA3B RA2 RA3B + ev. belyst RA3B Lokaliserings- märke F1-15, F21 – F33, G1 – G10, H1 – H27


Mark RA2 RA2 RA2 RA2 Portal RA3B RA3B RA3B + ev. belyst RA3B B1, B2, D2 RA3B RA3B RA3B RA3B A36, A38, A39 RA3B RA3B


Y4 RA2 RA2 F34-F38 c) a) Till denna grupp räknas även andra vägar med hastighetsbegränsning 100 km/h eller däröver. b) För märke E15 och F16 – F20 med tillhörande tilläggstavlor T1 – T2 får inte reflexmaterialets deklarerade retroreflektionskoefficient, mätt i geometrin β =5 ⁰ och α =0,33 ⁰ , överskrida 270 cd/lux/m2 c) Undantag: Märke F34 – F38, Lokaliseringsmärken för vägvisning av gång- och cykeltrafik, utförs med icke reflekterande ytskikt och omfattas inte av dessa krav. RA1, RA2 i Tabell 13.3 enligt SS EN 12899-1.


För märke E15 och F16 – F20 med tillhörande tilläggstavlor T1 – T2 får inte retroreflexmaterialets deklarerade retroreflektionskoefficient, mätt i geometrin β=5⁰ och α=0,33⁰, överskrida 270 cd/lux/m 2 .


Icke reflekterande svart ska uppfylla krav för klass NR1 för dagslyskromaticitet och luminansfaktorer enligt {SS EN 12899-1}, NR1.


Reflexmaterial till andra anordningar Reflex till avstängningsanordning X7, bom, inklusive eventuell hängreflex, ska vara röd eller gul och av klassen RA3B.


Reflex till stolpe för märke A36, A38 eller A39 ska vara röd eller gul och av klassen RA3B.


Reflexband till bakgrundsskärm till signal ska vara vitt och av klass RA2.


Vägmärken och deras inpassning i väg- och gatumiljön När vägmärkets funktion är beaktad ska placering och vägmärkesbärare väljas med hänsyn till landskap, stadsbild, topografi, vegetation och skala.


Vägmärken får inte skymma andra trafiksäkerhetsinrättningar som exempelvis trafiksignaler.


Där två vägmärken placeras tillsammans enligt figuren ska hastighetsmärkena sättas på samma höjd.


Figur 13.2 Hastighetsmärken på samma höjd över körbanan Märkena B1 Väjningsplikt och B2 Stopp får inte sättas i båge.


Figur 13.3 Vägmärkesbåge Om vägmärkesbåge placeras närmare körbana än 0,5 m ska den fysiska utformningen anpassas så att placeringen inte medför försämrad trafiksäkerhet.


Om vägmärkesbåge placeras närmare körbana än 0,5 m ska minst benet närmast körbanan förses med reflexrör. Vägmärkesbågen ska följa vägmärkets utformning.


Varningsmärken Varningsmärke ska inte sättas upp om man kan se faran tidigare än märket, om inget annat framgår på annat ställe.


Placering av varningsmärken Det exakta avståndet till fara ska bestämmas av landskapets utseende. Märke ska synas utan att störa.


Siktavstånd Tilläggstavlor övrigt Enskilda varningsmärken


Märke A26 ska användas för att varna för tunnel där fara kan föreligga på grund av ändring i ljusförhållanden eller väglag.


Vid tunnel som är längre än 500 meter ska märke E26 Tunnel användas istället för A26. A38 Avstånd till plankorsning


Märke A38 Avstånd till plankorsning som inte används tillsammans med märke A35 Varning för järnvägskorsning med bommar, A36 Varning för järnvägskorsning utan bommar eller A37 Varning för korsning med spårväg utan bommar, ska placeras med underkanten 0,5-1,0 meter över körbanan.


Om märke A38 även sätts upp till vänster om vägen ska strecken luta åt höger.


Väjningspliktsmärken Enskilda väjningspliktsmärken B1 Väjningsplikt


Märket ska placeras så nära förlängningen av vägmarkering M14 Väjningslinje som möjligt.


B2 Stopplikt Märket ska placeras så nära förlängningen av vägmarkering M13 Stopplinje som möjligt. B4 Huvudled


När en väg beslutas vara huvudled genom lokala trafikföreskrifter ska anslutande vägar märkas ut med väjningsplikt, märke B1, om det inte finns en lokal trafikföreskrift om stopplikt, då märke B2 gäller. Huvudled ska övervägas på funktionellt prioriterade stråk.


Enstaka korsning ska inte regleras med huvudled. Huvudled får inte tillämpas för sträcka som är beslutad som motorväg eller motortrafikled.


B6 Väjningsplikt mot mötande trafik och B7 Mötande trafik har väjningsplikt


Märke B6 och B7 ska alltid användas tillsammans. Märke B6 och B7 ska endast användas när fordonsförarna kan överblicka sträckan även vid mörker.


Märkena ska inte användas om de generella väjningspliktsreglerna gäller och om det tydligt framgår vem som har väjningsplikt.


Förbudsmärken Tillämpning Placering av förbudsmärken


Tilläggstavlor Placering av tilläggstavlor Enskilda förbudsmärken


Märke C1 får inte användas med tilläggstavlor. C15 Förbud mot gångtrafik


Märke C15 ska inte användas tillsammans med vägmärke E1 (Motorväg) eller E3 (Motortrafikled), då förbud mot gångtrafik ändå följer av dessa märken.


Märke C15 får inte användas med tilläggstavla. C17 Begränsad fordonshöjd


För märke C17 ska den fria höjden: 1. mätas vid barmark, 2. avrundas nedåt till närmast 10-tal centimeter, 3. ske vinkelrätt från körbanan, 4. ha en säkerhetsmarginal motsvarande vad som behövs med hänsyn till uppfrysning, snöbeläggningstjocklek och så vidare, vanligtvis 0,10 meter,


5. ha en extra marginal på 0,05-0,15 m vid små konkava vertikalradier avhängigt dimensionerande stora fordon, 6. anges på märke C17.