Avslutning av kontroll 3 § Kontrollen är avslutad den dag som kontrollorganet bestämmer, dock senast före utgången av innevarande besiktningsintervall.


Regelverk, föreskrifter och allmänna råd

Allmänt råd När kontrollen är avslutad ska den som utfört kontrollen upprätta ett be- siktningsprotokoll, enligt 5 kap. 11 § plan- och byggförordningen (2011:338).


Förbud mot användning och skyldighet att underrätta


Allmänt råd övergripande villkor för användning av motordrivna anordningar i byggnadsverk och förbud mot användning ges i 5 kap. 12–15 §§ plan- och byggförordningen (2011:338). I 5 kap. 11 § andra stycket samma förordning finns bestämmelser om kontrollorganets underrättelseskyldighet. (BFS 2012:11).


4 § Anordningar som efter avslutad första besiktning eller revisionsbesiktning uppvisar brister som enligt 10 § utgör omedelbar risk för säkerhet och hälsa, får inte tas i bruk.


Första besiktning Krav på och omfattning av första besiktning 6 § Innan en anordning tas i bruk ska den kontrolleras (första besiktning) såvida den inte omfattas av undantag enligt 28 §, 30 § eller 31§. Vid den första besiktningen ska kontrollorganet undersöka om anordningen uppfyller kraven i 2 kap. Den första besiktningen ska omfatta både konstruktionskontroll och installationskontroll.


Konstruktionskontroll 7 § Konstruktionskontroll ska omfatta följande: 1. Kontroll av om anordningen är lämplig för avsett ändamål samt av dess placering i byggnaden eller på fastigheten, allt med hänsyn till säkerhet och hälsa. 2. Granskning av ritningar, kopplingsscheman, uppgifter om laster, material och ytbehandling. 3. Kontroll av att möjligheterna att utföra underhåll och fortlöpande tillsyn på ett säkert sätt har beaktats. 4. Kontroll av beräkningar, säkerhetsanalyser och -rapporter, i den omfattning som behövs för att kunna bedöma hållfastheten, stabiliteten och säkerheten i övrigt. 5. Kontroll av instruktioner för användning, drift, räddning, fortlöpande tillsyn och underhåll.


Installationskontroll 8 § Installationskontroll ska omfatta kontroll av 1. att rätt anordning installerats för det ändamål, med den belastning och hastighet som den är avsedd för, samt att den placerats riktigt i byggnaden eller på fastigheten, allt med hänsyn tagen till säkerhet och hälsa, 2. att anordningen är installerad i enlighet med tillhörande dokumentation, 3. infästningar av anordningen i bärande byggnadsdelar, 4. utrymmen och utrustning som tillhör anordningen, 5. att byggnadsdelar, installationer eller andra föremål inte påverkar anordningen på sådant sätt att det kan inverka menligt på anordningens säkerhet, 6. funktionen hos säkerhets- och skyddsanordningarna, 7. funktionen av anordningen i övrigt, och 8. att instruktioner för användning, drift, räddning, fortlöpande tillsyn och underhåll är tillgängliga. Kontroll av lastberoende säkerhets- och skyddsanordningar enligt första stycket 6 ska utföras både med och utan nödvändig belastning. Samtliga värden som mäts vid prov och som är av betydelse för kommande kontroller ska noteras i journal, (se 4 kap. 2 §). Vid kontroll av lastbärande anordningar enligt första stycket 7 ska kontrollen utföras med nödvändig belastning.


Allmänt råd Vilka säkerhets- och skyddsanordningar för hissar som bör funktionskont- rolleras anges i allmänt råd till 20 §. Exempel på värden som är av betydelse för kommande kontroller av linbanor och släpliftar är 1. bromssträcka och bromstid vid belastad anordning, 2. bromssträcka och bromstid vid obelastad anordning,


3. fjäderspänning eller klämkraft hos bromsar, 4. dragkraft vid vilken linklämmor glider på linan, 5. data och karakteristik hos drag- och bärlinor. Nödvändig belastning bör normalt motsvara anordningens märkdata.


Kontrollorganets ställningstagande 9 § Om kontrollen visar att anordningen har brister ska kontrollorganet utifrån sin undersökning ta ställning till om bristerna utgör omedelbar risk för säkerhet och hälsa enligt 10 §.


Allmänt råd I 4 § anges när anordningen inte får tas i bruk.


Brister med omedelbar betydelse för säkerhet och hälsa 10 § Brister som kvarstår efter avslutad kontroll enligt 7 § eller 8 § 1, 2, 3, 5 eller 6 utgör var för sig omedelbar risk för säkerhet och hälsa. även brister som kvarstår efter avslutad besiktning enligt 8 § 4, 7 eller 8 kan av kontrollorganet bedömas samverka och därför utgöra omedelbar risk för säkerhet och hälsa.


Brister som inte har omedelbar betydelse för säkerhet och hälsa 11 § Brister som kvarstår efter avslutad kontroll enligt 8 § 4, 7 eller 8 utgör inte var för sig omedelbar risk för säkerhet och hälsa. Bristerna ska emellertid åtgärdas snarast och kontrolleras av kontrollorganet vid nästa besiktning.


Krav på återkommande besiktning 12 § Anordningar ska så länge de är i bruk underkastas återkommande besiktning, såvida de inte omfattas av undantag enligt 29–31 §§.


13 § återkommande besiktning ska utföras i god tid. Den som äger eller annars ansvarar för anordningen, ska se till att besiktning kan påbörjas senast 2 månader före och avslutas före utgången av innevarande besiktningsintervall. Besiktning får dock påbörjas tidigast 6 månader före utgången av gällande besiktnings- intervall.


Allmänt råd Besiktningen anses påbörjad då kontroll av anordningen enligt 20 § 1–9 har inletts.


Beräkning av besiktningsintervall 14 § Besiktningsintervallet för den första återkommande besiktningen räknas från den månad då första besiktning slutfördes utan anmärkning eller med anmärkning om att anordningen enbart har sådana brister som sammanlagt inte bedöms ha omedelbar betydelse för säkerhet och hälsa. Då första besiktning inte krävs, räknas besiktningsintervallet för den första återkommande besiktningen från den månad då anordningen togs i bruk.


15 § Nästföljande besiktningsintervall räknas från utgången av föregående besiktningsintervall, om inte annat föreskrivs i denna författning.


Kortare besiktningsintervall får väljas av den som äger eller annars ansvarar för anordningen. Därpå följande besiktningsintervall ska då räknas från utgången av det förkortade intervallet.


Byggnadsnämndens beslut om besiktningsintervall 16 § är en anordning genom sitt brukande i särskilt liten grad utsatt för minsk- ning av driftsäkerheten, får byggnadsnämnden i varje enskilt fall bestämma längre besiktningsintervall än vad som anges i denna författning, dock längst den dubbla tiden.


17 § Om det finns särskilda skäl, får byggnadsnämnden medge anstånd med kontroll i högst 6 månader. Därpå följande besiktningsintervall ska räknas från den tidpunkt till vilken anstånd medgetts.


Allmänt råd Särskilda skäl kan vara att besiktningen infaller under driftsäsong och att en besiktning då medför stora ekonomiska förluster.


Besiktningsintervallens längd 18 § Anordningar ska kontrolleras med följande besiktningsintervall Hissar Första återkommande besiktning alla hissar 2 år. Därefter återkommande besiktningar a) varu- och småvaruhissar 2 år b) soptransporthissar 2 år c)  trapphissar 2 år d) plattformshissar, vilka enbart betjänar 1–2 bostäder 2 år e) övriga hissar 1 år


Rulltrappor och rullramper Första återkommande besiktning 2 år Därefter återkommande besiktningar  1 år


Linbanor och bergbanor återkommande besiktningar 1 år Mer omfattande återkommande besiktningar  5 år


Dessutom magnetinduktiv undersökning av bär- respektive draglina Första gången efter drift i högst 3 år


Därefter återkommande undersökningar efter fortsatt drift i högst 2 år


Släpliftar Småliftar vars motoreffekt är större än 7 kW 2 år


övriga släpliftar, utom småliftar med en motoreffekt av högst 7 kW 1 år


En första magnetinduktiv undersökning av draglinan ska utföras efter drift i 8 år. Därefter återkommande dylika undersökningar ska utföras efter fortsatt drift i högst 4 år


Motordrivna portar och liknande anordningar Första återkommande besiktning 2 år. Därefter återkommande besiktningar av a) motordrivna portar och liknande anordningar inom inhägnat industriområde, vilka styrs med impulsdon i kombination med självövervakad kontaktlist eller med hålldon 4 år b) övriga motordrivna portar och liknande anordningar än ovan 2 år


övriga motordrivna anordningar I taket monterade persontransportanordningar 2 år (BFS 2016:2).


Omfattningen av återkommande besiktning 19 § Vid återkommande besiktning ska kontrollorganet undersöka om de delar av anordningen som har betydelse för säkerhet och hälsa hålls i stånd samt om anordningen uppfyller nya krav som ställts efter det att den installerats.


20 § återkommande besiktning ska omfatta följande: 1. Funktionskontroll av säkerhets- och skyddsanordningar. 2. Funktionskontroll av anordningen i övrigt. 3. Kontroll av drivande och bärande delar av anordningen, upphängning av lastbärande korgar, stolar eller dylikt, allt med avseende på förändringar som kan nedsätta anordningens säkerhet. Linor för linbanor underkastas magnetinduktiv provning med de tidsintervall som anges i 18 §. 4. Kontroll av driftkondition hos de komponenter som inte arbetar vid normal drift. 5. Kontroll av att anordningen inte genomgått ändringar eller ingrepp som kan påverka anordningens säkerhet. 6. Kontroll av att det i anordningens närhet inte har vidtagits sådana åtgärder som kan nedsätta anordningens säkerhet eller förorsaka risk för olycksfall i övrigt. 7. Kontroll av att instruktioner och skyltar rörande användning, drift, räddning, fortlöpande tillsyn, skötsel och underhåll är tillgängliga. 8. Kontroll av sådan journal som avses i 4 kap. 2 § att anordningen fortlöpande tillses, sköts och underhålls. 9. Kontroll av att de brister, som konstaterades vid föregående besiktning men inte ansågs ha omedelbar betydelse för säkerhet och hälsa, har åtgärdats.


Allmänt råd Kontrollen enligt 20 § 1 bör utföras mot leverantörens angivna referens- värden eller värden fastställda av ett kontrollorgan. Om referensvärde eller fastställt värde inte uppnås vid kontrollen, och anledningen till avvikelser från värdet inte kan fastställas genom okulär kontroll, bör kontrollen av


lastberoende säkerhets- och skyddsanordningar utföras med nödvändig be- lastning. Detsamma gäller om referens- eller fastställda värden saknas. Nödvändig belastning bör normalt motsvara anordningens märkdata. För stolliftar och övriga linbanor bör kontrollen med nödvändig belastning utföras regelbundet vid vissa kontrolltillfällen med hänsyn till bl.a. användningsfrekvens. 1. Funktionskontroll av säkerhets- och skyddsanordningar för hissar bör omfatta a) låsanordningar, b) stannplansnoggrannhet, c) bromsar, d) hastighetsbegränsare, e) fånganordningar som provas med tom korg och reducerad hastighet, f) anordningar för att aktivera fånganordning, g) hydrauliska buffertar, h) larmanordningar och dylikt, och i) anordningar för lastkontroll (överlast), om sådana finns. 2. I fråga om hydraul- och linhydraulhissar bör funktionskontrollen av säkerhets- och skyddsanordningar även omfatta a) blockeringsanordningar, b) nedfartsspärrar som provas med tom korg och reducerad hastighet, c) strypventil, (om ventilerna har några rörliga delar som kan påverka dess funktion och om sådan kontroll är möjlig att utföra), d) rörbrottsventil, (om denna kontroll inte enkelt kan ske vid varje besiktning, bör kontrollen göras med ett, med hänsyn till risken för och följderna av ett rörbrott, lämpligt intervall), e) skydd mot korgens ofrivilliga sjunkning, och f) efterinställningssystem. 3. Kontroll av bärförmågan hos linor till hissar och linbaneanläggningar bör utföras enligt bestämmelserna i bilaga 2 till denna författning. 4. Kontroll av linbanor och släpliftar bör utföras enligt bestämmelserna i bilaga 3 till denna författning. 5. Kontroll av självhämning och bromsar hos skruvdrivna hissar bör utföras enligt bestämmelserna i bilaga 4 till denna författning. 6. Funktionskontroll av säkerhets- och skyddsanordningar för motordrivna portar och liknande anordningar bör bl.a. omfatta kontroll av a) klämkrafter mellan olika portblad, mellan portblad och karm samt mellan portblad och närliggande byggnadsdelar, b) portens lyftkraft vid portar som öppnas uppåt, om det finns delar på porten vilka man kan stå på eller fastna i, c) nedstörtningsskydd eller att porten är så utbalanserad att den inte störtar ned om ett brott på en fjäder, drivaxel, lina e.d. inträffar, d) linor, kedjor och liknande anordningar för att lyfta och sänka porten, e) säkerhetsutrustningar för att detektera närvaro av personer och bilar inom riskområden, f) risker att klämmas mellan grind och grindstolpe eller byggnadsdelar vid motordrivna skjutgrindar, g) skydd mot urspårning för horisontellt rörliga portar och h) funktion hos nödstopp. De klämrisker som gäller portblad ovan avser även likartade risker med dörrblad, gallerblad och motsvarande delar på grindar. Exempel på förändringar som kan nedsätta anordningens säkerhet är slitage, uppkomna sprickor, formavvikelser eller andra deformationer, korrosion och sträckning av linor och kedjor. (BFS 2016:2).


20 a § Den mer omfattande återkommande besiktningen av linbanor och berg- banor ska utöver en återkommande besiktning enligt 20 § även omfatta följande: 1. Kontroll av att instruktioner och utrustningar för drift, skötsel, underhåll och egen tillsyn ger förutsättningar för en tillfredsställande säkerhet om instruktionerna följs. 2. Kontroll av att instruktioner och utrustningar för drift ger förutsättningar för en säker evakuering av passagerare. 3. Kontroll av att instruktioner och utrustningar finns, vilka ger förutsättningar för såväl förebyggande brandskydd som skydd vid uppkommen brand. 4. Kontroll av att maskin- och driftutrymmen endast innehåller anordningar och materiel för linbaneinstallationen (se 2 kap. 14 §). 5. Funktionskontroll av lastberoende säkerhets- och skyddsanordningar ska utföras med nödvändig belastning i de fall sådan kontroll vid återkommande besiktning enligt 20 § görs mot referensvärden. 6. Funktionskontroll av nödmaskineri med nödvändig belastning. 7. Kontroll av linstolpars och dess fundaments hållfasthet med avseende på påverkan av drift, korrosion och väder. (BFS 2016:2).


Allmänt råd Kontrollerna bör exempelvis omfatta: – flyttande av fasta linklämmor, – bromsverkan med full last, – säkerheten vid arbete på stolpar och andra arbeten på hög höjd, – kontroll i journal enligt 4 kap. 2 § att lin- eller bergbanans växellåda har egenkontrollerats enligt de krav som anges i 4 kap. 4 § under rubriken Särskilda regler för linbanor och bergbanor och – att det i utrymmen för drift, skötsel och underhåll endast finns utrustningar, anordningar och material som hör till linbanan eller bergbanan och endast sådant brännbart material som absolut behövs för driften av linbanan eller bergbanan. (BFS 2016:2).


Kontrollorganets ställningstagande 21 § Om kontrollen visar att anordningen har brister ska kontrollorganet utifrån sin undersökning ta ställning till om bristerna utgör omedelbar risk för säkerhet och hälsa enligt 22 eller 23 §§. (BFS 2012:11).


Brister under bruksskedet med omedelbar betydelse för säkerhet och hälsa 22 § Brister som kvarstår efter avslutad kontroll utgör var för sig omedelbar risk för säkerhet och hälsa om bristerna avser det som ska kontrolleras enligt 20 § 1, 3, 4 eller 5. även brister enligt 20 § 2, 6, 7 eller 8 kan av kontrollorganet bedömas sam- verka och därför utgöra omedelbar risk för säkerhet och hälsa. Kvarstår brister enligt 20 § 2, 6, 7 eller 8 från föregående kontroll utgör dessa var för sig omedelbar risk för hälsa och säkerhet.


23 § Den som äger eller annars ansvarar för anordningen ska vid återkommande besiktning uppvisa protokollet från den senaste kontrollen för kontrollorganet. Om sådant protokoll inte visas upp ska samtliga brister som kvarstår efter avslutad kontroll anses utgöra omedelbar risk för säkerhet och hälsa.


Brister under bruksskedet som inte har omedelbar betydelse för säkerhet och hälsa 24 § Brister som kvarstår efter avslutad kontroll och som avser det som ska kontrolleras enligt 20 § 2, 6, 7 eller 8 utgör inte var för sig omedelbar risk för säkerhet och hälsa. Bristerna ska dock åtgärdas inom en månad och kontrolleras vid nästa besiktning. (BFS 2016:2).


Krav på revisionsbesiktning 25 § En anordning som har ändrats på ett sätt som är av väsentlig betydelse för säkerheten ska revisionsbesiktas innan den åter tas i bruk.


Allmänt råd 1. Exempel på ändringar av väsentlig betydelse för säkerheten hos alla anordningar är a) utbyte av befintlig motordriven anordning mot annan ny eller begag- nad anordning, såvida inte utbytet medför krav på första besiktning eller att anordningen undantas från revisionsbesiktning i 30 och 31 §§, och b) ändring av verksamhet i byggnaden eller annan ändring av byggnaden som väsentligt kan påverka den motordrivna anordningens säkerhet, t.ex. genom ändrat sätt att använda anordningen. 2. Exempel på ändringar av väsentlig betydelse för säkerheten hos hissar är a) ändring av märkhastighet, märklast, hisskorgens massa eller rörelse- bana, b) ändring av dörrlås eller byte till annan typ, c) ändring av kontrollsystem, gejder, dörr, maskineri, drivskiva, hastig- hetsbegränsare, buffert, fånganordning eller blockeringsanordning eller byte till annan typ, d) ändring av antal linor eller dess dimensioner, och e) ändrad linföring på drivskiva eller omsvarvning av denna skiva. 3. I fråga om hydrauliska och linhydrauliska hissar även a) ändring av nedfartsspärr, rörbrottsventil, strypventil eller strypback- ventil eller byte till annan typ, och b) annan ändring än ovan av system för skydd mot fritt fall, sänkning med för hög hastighet eller ofrivillig sjunkning eller byte till annan typ. 4. Exempel på ändringar av väsentlig betydelse för säkerheten hos rulltrappor och rullramper är a) ändring av kontrollsystem eller byte till annan typ, b) ändring av trappans eller rampens längd, och c) byte av typ av kamplatta eller ändring av kammars funktion. 5. Exempel på ändringar av väsentlig betydelse för säkerheten hos motordrivna portar och liknande anordningar är a) ändring av kontrollsystem eller byte till annan typ, och b) ändring av maskineri eller byte till annan typ. 6. Exempel på ändringar av väsentlig betydelse för säkerheten hos linbaneanläggningar är a) ändring av märkhastighet eller tranportsträcka, b) ökat antal medbringare, stolar, korgar eller gondoler, c) ändring eller byte till annan typ av kontrollsystem, maskineri, bromsar, drivskiva, vändskiva, rullbatteri, hastighetsbegränsare eller fånganordning, d) ändring av typ av bär- eller draglina, dess antal eller dimensioner,


e) ändrad linföring på drivskiva, vändskiva eller rullskivor eller omsvarvning av dessa skivor och f) ändring av linklämmor eller byte till annan typ. Exempel på ändring av väsentlig betydelse för säkerheten hos släpliftar är dessutom byte av kortbyglar till långbyglar. (BFS 2016:2).


Omfattningen av revisionsbesiktning 26 § Vid revisionsbesiktningen ska kontrollorganet undersöka om anordningen efter ändringen uppfyller kraven i 2 kap. Revisionsbesiktningen ska omfatta konstruktions- och installationskontroll enligt 7 och 8 §§ i nödvändig omfattning. Revisionsbesiktningen ska anpassas till ändringens omfattning och betydelse för säkerhet och hälsa.


Kontrollorganets ställningstagande 27 § Om kontrollen visar att en anordning har brister ska kontrollorganet utifrån sin undersökning ta ställning till om bristerna utgör omedelbar risk för säkerhet och hälsa. Brister ska bedömas enligt 10 och 11 §§.


Allmänt råd Förbud mot att ta anordningen i bruk regleras i 4 §.


Undantag från krav på kontroll: Anordningar med bestyrkt överensstämmelse 28 § 12 Anordningar som enligt ett bestyrkande överensstämmer med ställda krav är undantagna från första besiktning i de avseenden som framgår av bestyrkandet.


Allmänt råd Anordningar som har bestyrkts att de överensstämmer med alla tillämpliga krav som fastställts i relevant harmoniserad gemenskapslagstiftning är helt undantagna från krav på konstruktionskontroll, bortsett från linbaneanlägg- ningar för persontransport enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2016/424 om linbaneanläggningar.


Normalt behöver en anordning inte heller installationskontrolleras, om det av försäkran om överensstämmelse framgår att även installationsfasen omfattas av bestyrkandet och försäkran har utfärdats efter att anordningen har installerats. Exempelvis är normalt hissar, vilka uppfyller kraven i bilaga 5, helt undantagna från krav på första besiktning. Exempel på hissar vilka kan behöva installationskontrolleras är brandbekämpningshissar, räddningshissar och andra hissar, vilkas funktion är beroende av ett brandlarms- eller branddetekteringssystem. (BFS 2018:2).


Anordningar avsedda för persontransport 29 § Småliftar vars motoreffekt inte överstiger 7 kW är undantagna från krav på återkommande besiktning.


Motordrivna portar och liknande anordningar 30 § Motordrivna garageportar och grindar för enskilt bruk i anslutning till små- hus är undantagna från krav på första, återkommande och revisionsbesiktning.


Efter ansökan kan Boverket medge undantag från krav på första och återkom- mande besiktning av porttyper med portblad som är mindre än 25 m 2 bestående av mjukt material, t.ex. plastduk och som saknar hårda förstyvningar. Undantagna från krav på återkommande besiktning är hålldonsstyrda rullgaller som manövreras högst 2 gånger om dygnet, placerade i butiksentréer eller dylikt. Undantagna från krav på första och återkommande besiktning är skjutdörrar, slagdörrar och roterdörrar som har ett bestyrkande att de överensstämmer med samtliga tillämpliga krav som fastställts i relevant harmoniserad gemenskapslag- stiftning, i första hand Europaparlamentets och rådets direktiv om maskiner (2006/42/EG). Motsvarande undantag gäller för anordningar som är typgodkända enligt 8 kap. 22–23 §§ plan- och bygglagen (2010:900) eller motsvarande äldre bestämmelser. (BFS 2016:2).


Anordningar för avfall 31 § Alla anordningar för avfall utom soptransporthissar är undantagna från krav på första, återkommande och revisionsbesiktning. Om bestyrkande enligt 28 § kan visas behöver soptransporthissar inte genomgå hela eller delar av första besiktningen.


Besiktningsprotokoll 32 § I besiktningsprotokoll enligt 5 kap. 11 § plan- och byggförordningen (2011:338) ska följande anges: 1. Vid första besiktning om anordningen uppfyller kraven i denna författnings 2 kap. 2. Vid återkommande besiktning om de delar av anordningen som har betyd- else för säkerhet och hälsa hålls i stånd. 3. Vid revisionsbesiktning om anordningen efter ändringen uppfyller kraven i 2 kap. Om anordningen har brister ska kontrollorganet ange det i protokollet liksom bristernas betydelse för säkerhet och hälsa. Om kontrollorganet finner brister som var för sig inte har omedelbar betydelse med hänsyn till kraven på säkerhet och hälsa, ska organet ange bristernas sammanlagda betydelse för säkerhet och hälsa i protokollet. I besiktningsprotokollet ska kontrollorganet också redovisa uppgifter om 1. anordningen och dess uppställningsplats för identifikation utan svårighet, 2. kontrollorganets namn, 3. ackrediteringsnummer, 4. ackrediteringsmärke, 5. besiktningsdatum, 6. månad och år då en ny besiktning ska vara utförd, och 7. namnet på den som utfört kontrollen.


Besiktningsskylt 33 § Om kontrollen slutförts utan anmärkning eller med anmärkning i proto- kollet som enbart avser sådana brister som inte ens sammanlagt bedöms ha omedelbar betydelse med hänsyn till kraven på säkerhet och hälsa, ska kontroll- organet utfärda eller uppdatera en besiktningsskylt. På skylten ska det finnas lättförståeliga och tydliga uppgifter om 1. anordningens identitet, 2. månad och år då en ny kontroll ska vara utförd, 3. kontrollorganets namn, 4. ackrediteringsnummer, 5. ackrediteringsmärke, och 6. tillåten maxlast (om det är en lastbärande anordning).


34 § Anordningens ägare eller den som annars ansvarar för anordningen ska se till att den senast utfärdade besiktningsskylten finns fast anbringad på anordnin- gen på en väl synlig plats för användarna.


Allmänt råd I hissar för persontrafik bör skylten finnas i hisskorgen och vid släpliftar, bergbanor och linbanor vid den påstigningsplats som används mest frekvent.


35 § återkommande besiktningspliktig anordning som är undantagen från krav på första besiktning, ska av anordningens ägare förses med en beständig informa- tionsskylt. Skylten ska finnas på plats innan anordningen tas i bruk och av skylten ska framgå när den första återkommande besiktningen ska vara utförd (år och månad).


Kap. 4 Drift, tillsyn, skötsel och underhåll 1 § 13 Anordningens ägare eller den som annars ansvarar för en motordriven anordning ska se till att anordningen drivs, fortlöpande tillses, sköts och under- hålls så att den ger ett tillfredsställande skydd för säkerhet och hälsa vid använd- ning, skötsel, underhåll, tillsyn och kontroll.


Allmänt råd Anordningens tillhörande instruktioner om drift, fortlöpande tillsyn, skötsel och underhåll bör följas. Om dessa instruktioner saknas eller inte är aktuel- la, kan reglerna i 4 kap. 3–6 §§ och SS-EN 13015 + A1:2008 (1), Underhåll av hissar och rulltrappor – Regler för underhållsinstruktioner vara vägledande vid framtagning eller uppdatering av instruktionerna. Anordningens ägare eller den som annars ansvarar för en motordriven anordning bör se till att den som utför skötsel, underhåll och fortlöpande tillsyn har kompetens för uppgiften. Det företag eller den organisation som utför eller svarar för skötsel och underhåll bör kunna uppvisa följande: 1. Att det företag som kopplar in eller ur anordningen till elnätet är registrerat hos Elsäkerhetsverket. 2. Att den som utför arbetet har dokumenterad kunskap om den aktuella anordningen och har informerats om gällande föreskrifter. 3. Att den person som utför heta arbeten (svetsning) har den dokumen- terade kunskap, behörighet och tillstånd som krävs enligt Arbetsmiljö- verkets föreskrifter (exempelvis AFS 1992:9). 4. Att det finns dokumenterade rutiner för hur man hanterar sina arbets- instruktioner inom företaget eller organisationen. 5. Att det finns dokumenterade rutiner för hur man hanterar upptäckta brister i utförandet av skötsel och underhåll och avvikelser från arbets- instruktionerna inom företaget eller organisationen. 6. Att det finns dokumenterade rutiner för hur man för journaler inom företaget eller organisationen. (BFS 2018:2).


Journal 2 § Den som äger eller annars ansvarar för anordningen ska se till att det förs en journal. Vid varje tillfälle då åtgärder för tillsyn, skötsel och underhåll görs, ska i journalen antecknas 1. datum, 2. åtgärdernas omfattning, och 3. vem som utfört åtgärderna. Av journalen ska även framgå 1. om anordningen har ändrats, 2. ändringens omfattning, 3. om ändringen har föranlett revisionsbesiktning, 4. datum när ändringen gjorts, 5. vem som utfört ändringen, och 6. i förekommande fall, i vilka avseenden det med stöd av 2 kap. 2 § har gjorts mindre avsteg från 2 kap. 1 § andra stycket. Av journalen ska det även framgå andra uppgifter som är nödvändiga för att genomföra kontroller. Journalen ska hållas tillgänglig för ackrediterat kontrollorgan vid kontrollen och för tillsynsmyndigheten.


Allmänt råd Exempel på andra uppgifter som är nödvändiga för att genomföra kontroll av motordrivna anordningar är 1. kopia av det senaste besiktningsprotokollet, 2. vilka skötselinstruktioner som har tillämpats, 3. anordningens driftsintensitet, 4. driftstopp och orsak till det, och 5. inträffade olycksfall eller tillbud. För hissar kan sådana andra uppgifter även vara 1. typ av larmanordning, 2. larmmottagarens namn och telefonnummer m.m.


Särskilda regler för hissar 3 § När en hiss, ett hiss- eller motviktsschakt t.ex. repareras eller underhålls ska hissen hållas avstängd för trafik. Schaktdörren ska låsas eller dörröppningen spärras av så att en nedstörtning hindras om det finns risk för att en schaktdörr kan öppnas när hissen är avstängd för service eller liknande arbete. Om arbetet inte är avslutat vid arbetstidens slut, ska schaktdörren låsas.


Allmänt råd Fortlöpande skötsel och tillsyn av hiss bör omfatta bl.a. kontroll av 1. säkerhetsanordningars funktion, 2. schakt- och korgdörrars förregling och funktion, 3. bromsars funktion, 4. hastighetsbegränsares funktion, 5. larmanordnings funktion, 6. nivåskillnaden mellan hisskorgens eller plattformens golv och stannplan när hissen stannar, 7. belysning och nödbelysning i hisskorg, 8. de skyltar som hör till hissen finns och är oskadade, 9. att glas i schaktdörrar och som schaktavskiljning är oskadat, 10. att manöverdon i hiss och vid stannplan är oskadade, 11. drivande delar och dess ihopkopplingar med avseende på slitage samt kontroll av spänning hos drivande remmar, kedjor och dylikt, 12. hydrauloljans nivå hos hydraulhissar, 13. nödvändig smörjning av rörliga delar 14. bär- och säkerhetsmuttrars funktion, slitage och smörjning (skruvhissar), och 15. att instruktionerna för hissen i övrigt har följts. Om hissen saknar avstängningsindikering vid varje stannplan bör skyltar om att hissen är avstängd för trafik sättas upp vid samtliga plan.


Särskilda regler för rulltrappor 4 § Medan skötsel, underhåll, tillsyn eller kontroll utförs, ska ingång till rull- trappa eller rullramp vara så avspärrad att risken för personskada begränsas. På avspärrningen ska finnas en skylt med texten Avstängd eller motsvarande symbol.


Allmänt råd Ovanstående krav kan uppfyllas genom att avspärrningen är så utförd att den hindrar påstigning eller att den vaktas. Vid avspärrningen behöver hän- syn tas till personer med nedsatt orienteringsförmåga och deras säkerhet. Rulltrappa och rullramp bör varje dag då den används kontrolleras med inriktning främst på yttre skador. Detta gäller särskilt skador på balustrad, steg och kammar. Fortlöpande skötsel och tillsyn bör omfatta bl.a. kontroll av 1. säkerhetsanordningarnas funktion, 2. bromsinställning och bromssträckor, 3. drivande delar med avseende på slitage och sträckning av kedjor och band, 4. steg, lameller eller band med avseende på skador, korrekt gång och styrning, 5. dimensioner och toleranser, 6. kammar med avseende på tillstånd och inställning, 7. handledare, och 8. balustradinsidor och sockelplåtar. Lösa lister på insidorna behöver fästas ordentligt och friktionsnedsättande ytbeläggningar på sparksocklar och sättsteg bör rengöras regelbundet och repareras vid skada.


Särskilda regler för motordrivna portar och liknande anordningar


Allmänt råd Skötsel och tillsyn av motordrivna portar och liknande anordningar bör utföras med hänsyn tagen till användningsfrekvens och omgivande miljö, dock minst två gånger per år. Denna skötsel och tillsyn bör omfatta bl.a. 1. funktionen hos säkerhetsanordningar såsom skydd mot fall, urspår- ning och fjäderbrott, 2. klämlisters, fotocellers och övriga klämskyddande anordningars funktion, 3. manöver- och nödstoppsdonsfunktion, 4. att lyftande organ löper och fungerar normalt, 5. uppsträckning hos drivande remmar, kedjor och liknande, 6. infästning av porten i byggnadsdelar, 7. att porten inte kan användas när portens gångdörr är öppen, 8. lager, trummor, länkarmar, motvikter och balanseringsaxlar, 9. att aktuella varningsskyltar finns vid porten, 10. att dörrkarmar och portbladens styrningar är oskadade, och 11. slitage hos lyftande organ, dess löprullar, drivande delar och dess ihopkopplingar.


Särskilda regler för linbaneanläggningar för persontransport


Generella regler för alla anläggningar Allmänt råd Linbaneanläggningar bör drivas, tillses, skötas och underhållas i enlighet med nedan angivna råd. Denna författning och instruktioner för drift, räddning, fortlöpande till- syn och underhåll bör alltid finnas tillgängliga vid anläggningen, lämpligen i manöverrum. Likaså bör nödvändig personlig skyddsutrustning finnas, exempelvis skyddshjälmar och säkerhetsbälten med lina.


Drift När en anläggning är i drift bör den stå under ständig uppsikt av kunnig och erfaren personal som är väl förtrogen med anläggningens mekaniska och elektriska anordningar, manövrering, skötsel samt gällande föreskrifter och instruktioner. Vid drift bör det vid anläggningen finnas en driftledare eller dennes ställföreträdare. Se även de ålderskrav som ställs på personal i Ar- betsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd (AFS 1996:1), Minderåriga. Driftledaren bör övervaka att 1. driften sker i enlighet med denna författning och tillverkarens instruktioner, 2. anläggningen har rätt bemanning, 3. driftspersonalen har den kunskap och får de instruktioner som behövs vilka även omfattar vad som ska iakttas vid driftstörningar, fara och olycksfall, 4. fortlöpande tillsyn utförs, vars omfattning framgår nedan, 5. daglig tillsyn enligt nedan utförs, 6. journal enligt 2 § förs över tillsyn, skötsel och underhåll. Där bör även anges sådant som är specifikt för t.ex. linbaneanläggningar som flytt av lin- klämmor, när detta skett, uppmätta värden och eventuella referensvärden vid kontroll av t.ex. bromsar (se 3 kap. 20 § 1), 7. journal förs över driften. Där bör anges aktuell bemanning, resultatet av den dagliga kontrollen enligt nedan, klockslag när anläggningen togs i och ur drift, antal drifttimmar per dag, driftshastighet (-er), väderförhållande och vindstyrka samt förändringar av dessa under hela driftstiden, 8. driften stoppas om driftsäkerheten äventyras genom snöväder, hög vindstyrka, dimma, nedisning av linor eller mekaniska anordningar, skador eller funktionsfel på säkerhetsanordningar eller dylikt, 9. räddningsutrustningen hålls intakt, 10. nödvändiga åtgärder vidtas vid driftsstörningar, fara eller olycksfall (se 5 kap. 15–16 §§ plan- och byggförordningen (2011:338)), och 11. nödvändiga reservdelar för att förenkla evakueringen finns att tillgå vid anläggningen. Om driftspersonal iakttar skada eller felaktighet bör driftledaren eller ställföreträdaren omedelbart underrättas. Vid på- och avstigningsplats bör det finnas tillräcklig med personal för att tillse driften samt övervaka och vid behov hjälpa de åkande, så att de kan stiga på och av säkert. Anläggningen kan endast användas för det ändamål som den är avsedd för. Vid s.k. kombinerad stol- och släplift kan stolar och medbringare inte användas samtidigt. Upptäcks skada eller felaktighet som kan äventyra driftsäkerheten bör driften stoppas och inte återupptas förrän skadan eller felet är avhjälpt. Vid fara stoppas anläggningen omedelbart med manöver-, stopp- eller nödstoppdon.


Anläggningen bör inte användas om vädret är sådant att driftsäkerheten äventyras och fara för de åkande kan uppstå, t.ex. genom snöväder, hög vindstyrka eller dimma. Då bör även beaktas möjligheten att inom rimlig tid kunna evakuera nödställda under rådande väderförhållanden. Driften av linbanor bör inställas efter tillverkarens instruktioner, eller om sådana saknas, om vindhastigheten i byarna överstiger 16 m/s. Driften kan behöva inställas vid lägre vindhastighet beroende på förhållandena i övrigt. Anläggningen bör endast användas under den ljusa delen av dygnet, om inte belysning finns längs hela transportsträckan och vid på- och avstigningsplatserna. Belysningen ska vara tillräcklig för säker drift av anläggningen. Vid längre driftavbrott bör de åkande underrättas om hur lång tid av- brottet beräknas vara. Om anläggningen stoppats på grund av att säker- hetsanordning trätt i funktion eller genom utlösning av nödstoppanordning bör driften inte åter startas förrän orsaken undersökts och eventuell skada eller fel avhjälpts. Beredskap för olycksfall beaktas bl.a. genom att det bör finnas förbands- låda, bår och pulka för att hjälp snabbt kan ges vid olycksfall. Vid på- och avstigningsplatser bör finnas telefon- eller radioförbindelse med en plats varifrån hjälp snabbt kan fås vid olycksfall eller liknande. För släpliftar och småliftar räcker det om en av platserna har telefon eller radioförbindelse. Uppgift om telefon till läkare bör finnas vid dessa platser. Efter avslutad körning ska huvudfrånskiljaren slås från och låsas. Drifts- personalen kan lämna anläggningen först efter kontroll att ingen åkande be- finner sig kvar i anläggningen.


\"Skötsel, underhåll och fortlöpande tillsyn Vid smörjnings-, reparations- eller underhållsarbete bör alltid huvudström- brytaren vara frånslagen och låst. Låsningen av brytaren bör ske med ett separat lås för var och en som kan utsättas för fara, om anläggningen startas. Vid brytning av huvudströmmen för arbete med anläggningen bör en skylt med texten \"Arbete pågår\" sättas upp på brytaren. Huvudbrytaren behöver inte låsas vid smörjningsarbete av kortare varaktighet som utförs från sär- skild servicekorg och med bemannad drivstation. Vid släpliftar med fler än 10 mellanstolpar och vid linbanor bör smörj- ning, tillsyn och dylikt utföras från en servicekorg. När servicekorg används bör radiokommunikation finnas mellan personal i korgen och i manöver- rummet. Körning med servicekorg bör endast ske med reducerad hastighet, lämpligen högst 0,6 m/s och korgen bör ha nödvändiga skyddsräcken och i övrigt vara utförd på betryggande sätt. Innan körningen påbörjas bör om- kopplare för den lägre hastigheten låsas eller skylt sättas upp på manöver- donen om att körning med servicekorg pågår. Vid arbete i linstolpar, spännstation m.m., som innebär risk för fall bör säkerhetsbälte med lina användas. Med fortlöpande tillsyn avses en okulär granskning och nödvändiga funktionsprov och underhållsåtgärder. Denna tillsyn bör utföras av utsedd därtill lämplig person med tillräcklig kännedom om linbaneanläggningens konstruktion, användning och skötsel som kan vara anställd av anläggnings- ägaren. Den som utför tillsynen bör tillhandahållas en särskild instruktion och anläggningsägaren är skyldig att informera om vad den fortlöpande tillsynen bör omfatta och vad som bör iakttas.\"


Särskild tillsyn 3 till 6 månader efter idrifttagandet av en ny eller flyttad anläggning Alla stålkonstruktioner bör kontrolleras för att ta reda på om det finns några sprickor främst vid svetsningarna och om nitar och bultar fortfarande är åtsittande, så att inte enskilda delars eller hela konstruktionens styrka har minskat.


Daglig tillsyn Varje dag innan en anläggning tas i allmänt bruk bör kontrolleras att anläggningen fungerar på avsett sätt. Anläggningen bör provköras och under körningen bör alltid drivstationen vara bemannad. Särskilt bör kontrolleras att 1. säkerhetskrets som direkt aktiverar anordningar för nödstopp fungerar, 2. säkerhetskrets och eventuell annan övervakningskrets har fullgod jordning och reagerar på rätt sätt när kretsen bryts och sluts, 3. utrustning som övervakar korgars, gondolers, stolars och medbringa- res passage in, genom och ut ur stationerna fungerar, 4. utrustning som övervakar linklämmors funktion vid stationernas in- och utgång fungerar, 5. styrningar för kabiner, gondoler, stolar och medbringare vid stationer- nas in- och utgång inte är skadade, nerisade eller översnöade, 6. varningssystem och mätare fungerar samt ligger inom tillåtna intervall, 7. anordningen för att ändra (minska) draglinans hastighet fungerar på avsett sätt, 8. anläggningen går att stoppa på normalt sätt vid maximal hastighet, 9. nödstopp fungerar på avsett sätt, 10. manöver- och säkerhetsbroms var för sig fungerar på avsett sätt, 11. hydraul- och tryckluftssystem har rätt arbetstryck samt eventuellt läckage hos dessa system och växellådor, 12. telefon- eller radioförbindelse fungerar tillfredsställande, 13. vindmätaren fungerar och visar rätt, 14. inga hinder finns på de planerade utrymningsvägarna vid evakuering av passagerare, 15. korgar, stolar, medbringare och liknande är intakta, 16. spännvikten hänger fritt samt löpbanan och utrymmet i övrigt för spännvagn är fri från vatten, is, snö, skräp m.m., 17. linklämmor fungerar på avsett sätt och inte har skador som kan äventyra säkerheten, 18. upp- och nedfartsbanan är fri från hinder som stenar, nedfallna träd och liknande, minsta fria avstånd till mark och andra föremål upprätthålls och att preparering av släpliftars uppfartsbana är tillfredsställande, 19. snö och is på stolpar, kabiner, gondoler, stolar och medbringare inte äventyrar driften, 20. kabiner, gondoler, stolar och medbringare kan passera stolpar och dess rullbatterier utan problem, 21. drag- och spännlinor löper och ligger rätt i skivor och på rullar samt att linorna inte uppvisar några skador, 22. rullbatterierna och övriga styrningar för linan fungerar på avsett sätt, 23. olika skyddsanordningar (t.ex. avskärmningsnät, fångstnät vid stationer, räcken, polstringar på stolpar) är intakta och i god kondition, 24. informations- och varningsskyltar är intakta, väl synliga och läsbara, 25. på- och avstigningsplatserna är i ordning, och 26. anordningen för brytning av manöverströmmen om åkaren inte stiger av vid släpliftens avstigningsplats fungerar på avsett sätt.


Månatlig tillsyn Under den tid anläggningen används och efter ett driftsuppehåll som har varit i mer än en månad, bör fortlöpande tillsyn ske enligt tillverkaren anvisningar eller om sådan saknas minst en gång i månaden.  Dock kan sådan tillsyn behöva ske oftare på grund av intensiv drift eller annat särskilt förhållande. Denna tillsyn bör särskilt omfatta 1. förändringar som genom påverkan av klimat, slitage, erosion, korro- sion och dylikt kan ha skett med den anlagda upp- och nedfartsbanan för


anläggningen (främst utifrån risken för personskador genom att stenar kan lossna från de anlagda upp- och nedfarterna eller dess angränsande terräng och sammanstöta med personer, transporterade anordningar, stolpar eller andra delar av anläggningen), 2. undersökning av draglina, bärlina, drag/bärlina, spännlina och evaku- eringslina på ställen där trådbrott eller andra skador upptäcks, 3. undersökning av linsplitsar och linornas ändinfästningar hos ovan nämnda linor, 4. linans position och dess styrningar vid linklämmornas kopplings- och losskopplingsställen, 5. kondition, läge och fastsättning av rullar, skivor och andra styrningar för linor (omfattar även bärlinans styrningar), 6. anordningar för övervakning av kabiners, gondolers, stolars och med- bringares passage in, genom och ut ur stationerna samt övriga säkerhets- anordningar för denna passage, 7. bromsar och bromsbelägg, 8. elektriskt och mekaniskt bromssystem genom mätning av stopp- sträckor och/eller – tider med tomma kabiner, gondoler, stolar och med- bringare och genom mätning av hydraultrycket vid kontrollerad bromskraft, 9. kontroll vid stillastående av eventuella ombordbromsars bromsverkan, 10. kontroll av eventuell reservdrift, 11. kontroll av anordningar för övervakning av överhastighet och back- gång, 12. yttre kondition hos kabiner, gondoler, stolar och medbringare med avseende på skador samt funktionen hos eventuella dörrars och säkerhets- byglars förregling, 13. elektriska batterier och andra ackumulatorer, 14. förvaring av driftsutrustning och reservdelar, 15. elektriska säkerhetsutrustningar (t.ex. kontroll av linklämmor, över- vakning av inbromsning vid stopp av anläggningen), och 16. förändring av klämkraften hos fasta och rörliga linklämmor. Linor bör skötas, underhållas och ses till i enlighet med tillverkarens eller leverantörens instruktioner. Saknas sådana instruktioner kan kraven i avsnitt 5 i SS-EN 12927-7 (1) tjäna som vägledning. Fasta linklämmor för korgar, stolar, medbringare och dylikt bör flyttas med de intervall och på det sätt som tillverkaren eller leverantören anger. Saknas sådana uppgifter kan kraven i SS-EN 12927-7 (1), avsnitten 5.3.2 och 5.3.3 tjäna som vägledning. Notering om flyttning görs i journalen som beskrivs i 4 kap. 2 §. Stålkonstruktioner och stolpar bör underkastas regelbunden okulär granskning. Vid granskningen bör särskilt undersökas om sprickor eller korrosionsskador uppstått på ställen som är vitala från säkerhetssynpunkt. Granskningen bör även i nödvändig omfattning innefatta kontroll av skruv- förbands åtdragningsmoment. Iakttas vid tillsyn eller vid annat tillfälle förslitning, felaktighet eller annan skada på anläggningen, som kan medföra att dess säkerhet äventyras, bör den som gjort iakttagelsen omedelbart underrätta driftledaren som har att vidta nödvändiga åtgärder.


Särskilda regler för släpliftar och småliftar Allmänt råd Släpliftar bör dessutom drivas, tillses, skötas och underhållas i enlighet med nedan angivna råd. Uppfartsbanan bör hållas i tillfredsställande skick och t.ex. isigt underlag åtgärdas.


Innan en smålift åter tas i bruk efter ned- och återmontage, bör den kont- rolleras av en person som är väl förtrogen med liften. Kontrollen bör särskilt omfatta undersökning av att liften och tillhörande säkerhetsanordningar monterats på rätt sätt samt kontroll av uppfartsbanan.


Särskilda regler för linbanor och bergbanor Allmänt råd Lin- och bergbanor bör dessutom drivas, tillses, skötas och underhållas i enlighet med nedan angivna råd. Lin- och bergbanans växellåda bör egenkontrolleras enligt intervall som anges i tillverkarens instruktioner eller, om sådan uppgift saknas, vart 6:e år. Egenkontroll bör omfatta undersökning av om skador och slitage finns på växellådans kuggar och lager samt utbyte av skadade eller slitna delar. Om växellådans in- eller utgående axel är utsatt för böjande moment bör axeln undersökas med lämplig oförstörande provningsmetod.


Evakuering av åkande En organiserad räddningstjänst bör finnas så att samtliga åkande kan evaku- eras om anläggningen inte kan köras eller körning inte kan ske utan fara för de åkande. Evakuering bör normalt kunna ske inom 1–2 timmar och på utsatta platser inom 1–1½ timme. Evakuering bör kunna ske utan egentlig aktiv medverkan av de åkande. Räddningspersonal bör instrueras om räddningsutrustningens användning och årligen övas inför uppgiften att eventuellt evakuera anläggningen. I an- slutning härtill bör utrustningen kontrolleras. För eventuell räddningsaktion i mörker bör handlampor finnas tillgängliga. Före evakuering bör huvudfrånskiljaren slås ifrån och säkerhetsbromsen ansättas. Vid fel i den elektriska säkerhetsutrustningen kan denna utrustning över- kopplas för evakuering av de åkande endast efter medgivande från drifts- ledaren. Vid fel på huvuddrivmotorn eller vid strömavbrott bör evakuering av de åkande ske med hjälpdrivmotorn. Före evakueringen bör hela trans- portsträckan kontrolleras. Under hela evakueringen bör telefon- eller radio- förbindelse mellan stationerna upprätthållas. Driftledaren bör vid eventuellt bortfall av såväl huvud- som hjälpdriv- motorn avgöra om anläggningen kan evakueras genom inverkan av belast- ningsskillnaden mellan upp- och nedgående linpart. Vid en sådan evaku- ering bör noga kontrolleras att maskineriets bromsar inte överhettas.


Kap. 5 Förbättringskrav på befintliga motordrivna anordningar


Förbättringskrav på befintliga hissar med hisskorg 1 § Med hissar avsedda för persontransport som enligt 3 kap. 11 § 4b plan- och byggförordningen (2011:338) ska vara försedda med en varningsskylt, avses befintliga hissar vilka saknar korgdörr eller korggrind vid åtminstone en korgöppning. Vidare har berörda hissar antingen ett hisschakt eller en hisskorg eller båda delarna samt är avsedda för transport av personer eller personer och gods. Skylten ska vara väl synligt placerad både i hisskorgen respektive på plattformen för plattformshissar och utanför hisschaktet vid varje stannplan.


Allmänt råd I bilaga 7 visas ett exempel på lämpligt utformad varningsskylt. Observera att kravet gäller alla persontransporterande hissar och oavsett om hissen är avsedd för godstransport eller inte. Således omfattas plattformhissar i hiss-


schakt av kravet. Hissar med hisskorg som saknar både hisschakt och korg- dörr eller korggrind omfattas också av kravet, eftersom dessa har åtminsto- ne en schaktdörr vid stannplanen i vilken gods och andra föremål kan fastna. Föreskriften innebär att även hissar med fotocellanordning vid korgöppningen omfattas av kravet på varningsskylt. Skylten bör placeras i ögonhöjd på eller invid schaktdörren och i hisskorgen på den motsatta korgväggen till korgöppningen. I det fall hissen har fler korgöppningar bör det finnas lämpligt placerade skyltar för varje enskild korgöppning.


2 § 14 Med hissar avsedda för persontransport enligt 3 kap. 11 § 4a plan- och byggförordningen (2011:338) vilka senast den 31 december 2012 ska vara försedda med skydd i korgöppningen, avses hissar med hisskorg avsedda för transport av personer eller personer och gods i byggnader som huvudsakligen innehåller arbetslokaler. Dessa hissar får förses eller vara försedda med andra skydd än korgdörr om det är motiverat av kostnads- eller varsamhetsskäl enligt 2 kap. 2 § 2 denna författning.


Allmänt råd Korgdörrar som är utförda och installerade enligt kraven i avsnitt 5.3 i SS-EN 81-20:2014 (1), uppfyller föreskriftens krav. Installation av annat skydd t.ex. fotocellanordning eller korggrind i stället för korgdörr, kan med stöd av 2 kap. 2 § endast accepteras om installation av korgdörr medför oskäliga kostnader, är olämpligt av varsamhetsskäl eller om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättningar försämras.


även i de fall det finns flera hissar i byggnaden som betjänar samma lokaler, bör alla hissar ha ett sådant tillfredsställande skydd mot risken att klämmas. Normalt bör man utgå ifrån att en hiss vid något tillfälle kommer att användas för transport av gods eller andra föremål, så fort den är till- gänglig och i drift. En skylt som förbjuder viss användning eller hänvisar till annan hiss är inte att betrakta som ett tillfredsställande skydd mot risken att klämmas. (BFS 2018:2).


Förbättringskrav på befintliga linbaneanläggningar 3 § Befintliga linbanor som installerats före den 3 maj 2004 ska senast den 31 december 2008 vara så utförda och installerade att de ger ett tillfredsställande skydd för säkerhet och hälsa vid oavsiktlig backgång.


Allmänt råd Exempel på lösningar som uppfyller föreskriftens krav finns i avsnitt 8.2, SS-EN 13223 (1).


4 § Befintliga linbanor och släpliftar som installerats före den 3 maj 2004 ska senast den 31 december 2008 vara så utförda och installerade att de ger ett till- fredsställande skydd för säkerhet och hälsa vid slitage, brister eller haveri på driv- eller vändskivornas lagringar. Småliftar med en motoreffekt av högst 7 kW är undantagna från detta krav.


Allmänt råd Exempel på lösningar som uppfyller föreskriftens krav finns i avsnitt 15.2 SS-EN 13223 (1). Begreppet smålift definieras i 1 kap. 4 §, denna författning.


1. Denna författning 15 träder i kraft den 2 maj 2011. 2. Genom författningen upphävs Boverkets föreskrifter och allmänna råd (1994:25) om hissar och vissa andra motordrivna anordningar. 3. CE-märkning som skett före den 2 maj 2011 enligt den upphävda författningen har fortsatt giltighet förutsatt att CE-märkningen överensstämmer med de vid märkningen gällande kraven. 4. äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärenden som har påbörjats före den 2 maj 2011.


1. Denna författning 19 träder i kraft den 20 april 2016. 2. För linbanor och bergbanor som är i bruk vid författningens ikraftträdande gäller att sådan mer omfattande återkommande besiktning som avses i 3 kap. 18 § ska ske första gången under perioden 2017–2021. Femårsintervallen för sådana besiktningar ska räknas från det kalenderår då anläggningen togs i bruk. Den första mer omfattande återkommande besiktningen får dock ske tidigare än vad som följer av andra meningen. Femårsintervallen ska i så fall därefter räknas från den första besiktningen av det slaget. 3. äldre bestämmelser i bilaga 5, 5:1-5:14 får tillämpas i fråga om hissar och säkerhetskomponenter till hissar som släpps ut på marknaden före den 20 april 2016. 4. Intyg och beslut som utfärdats av anmälda organ i enlighet med äldre bestämmelser ska vara giltiga enligt denna författning.


1. Denna författning 21 träder i kraft den 21 april 2018. 2. äldre bestämmelser i bilaga 1 får tillämpas i fråga om delsystem och säkerhetskomponenter till linbaneanläggningar som släpps ut på marknaden före den 21 april 2018 och för linbaneanläggningar som installeras före den 21 april 2018.


Kontroll av linor Allmänt råd Vid kontroll av linor för hissar kan svensk standard SS 2097-8 (1) tillämpas och vid kontroll av linor för linbanor och släpliftar kan följande råd tillämpas. Hela linan bör normalt kontrolleras och därvid bör speciellt observeras 1. infästningar (korrosion, trådbrott, glidning), 2. utjämningsskivor, normalt stillastående (korrosion och trådbrott), 3. yttre skador (klämskador, lindefekter, yttre åverkan), 4. korrosion, 5. långsplits vid släpliftar och linbanor, 6. diameterskillnad (en midja på linan betyder ofta skadad linkärna), 7. slitage på yttertrådar (kontrollera vid mest frekventa stället), och 8. synliga trådbrott (det vanligaste skälet för kassation).


Följande faktorer är ofta avgörande för om en lina ska dömas ut. Korrosion I aggressiv miljö kan korrosionen vara så stor, att den ensam motiverar lin- byte. Korrosionen uppträder ofta inuti linan och är svår att upptäcka i hela sin omfattning. Detta är ett stort problem bl.a. i gruvor med aggressivt vatten eller för anordningar som finns utomhus. Har man svårt att bedöma korrosionens omfattning, bör induktiv linprovning ske.


Yttre skador Yttre skador kan beträffande defekta yttertrådar, bedömas som trådbrott och för övrigt från fall till fall. Midja hos linan bör medföra krav på linbyte, om diametern i midjan är < 0,9 x lindiametern. Linor för släpliftar och linbanor kan kontrolleras både genom linskadesökare och att man synar linan för skador från linklämmor.


Slitage Slitage på yttertrådar är ofta i sig inget skäl till linbyte, utan slitaget är nästan alltid kombinerat med trådbrott. Om väldigt få trådbrott eller inga alls uppträder, bör ändå linan dömas ut, om nötningsmärken på lintrådarna börjar få midja (halva yttertråden avnött).


\"Trådbrott Nästan alla linor döms ut på grund av yttre trådbrott. Man kan ha som tum- regel att inte döma ut linan förrän det på \"sämsta stället\" finns 5 eller fler trådbrott på samma kardel inom en sträcka på 6 x d (ungefär en kardel- stigning). Detta gäller för linor med ett lager kardeler och med 100–180 trådar i linan, korsslagna. För \"langslagna\" linor gäller, att de bör dömas ut redan vid 3–4 trådbrott. När det gäller linor med mer än ett kardellager, måste man bedöma linans kondition individuellt, exempelvis genom antalet lösa yttertrådar, diameterminskning eller synliga inre trådbrott. Omedelbart byte bör ske vid kardelbrott eller sådana skador, som be- döms kunna orsaka kardelbrott före nästa normala linbyte. Dessutom gäller för linbanor, bergbanor och släpliftar, att linan bör helt eller delvis kasseras enligt de krav som anges i SS-EN 12927-6 (1). Se även bilaga 3.\"


Särskilda regler för återkommande besiktning av linbanor och släpliftar


Allmänt råd Utöver de generella kraven som anges i 3 kap. 19 och 20 §§ bör den åter- kommande besiktningen av linbana och släplift även omfatta förändringar, kondition, funktion m.m. som kan nedsätta säkerheten och påverka arbets- miljön. Då bör i tillämpliga delar följande kontrolleras 1. förändringar som genom påverkan av väder, slitage, erosion, korro- sion och dylikt kan ha skett med den anlagda upp- och nedfartsbanan för anläggningen, främst utifrån risken för personskador genom att stenar kan lossna från den anlagda upp- och nedfartsbanan eller dess angränsande terräng och sammanstöta med personer eller anläggning, 2. förändringar som genom påverkan av väder, slitage, korrosion och dylikt kan ha skett vid på- och avstigningsplatser med tillhörande säkerhets- anordningar, 3. att åkhastighet och åkavstånd överensstämmer med tidigare godkännande, 4. förändringar som genom väder, slitage eller växtlighet påverkar frigångsmått hos stol, korg, medbringare, linor, passagerare och dylikt, 5. inhägnader, fångnät, avvisare, botten- och sidostyrningar för stolar och dylikt, 6. stols, korgs eller medbringares numrering, om sådant krav ställts, 7. bärande konstruktion hos linbana eller släplift i de delar som kan ha förändrats genom påverkan av slitage, korrosion eller väder, 8. förändringar hos draglinor, bärlinor, spännlinor, transportkedjor i station samt deras infästningar och skarvningar genom påverkan av slitage och korrosion, 9. förändringar av linföring över linrullar, urspårningsskydd för linor eller skador på linrullar, linskivor, driv- och vändskivor som kan ha skett genom påverkan av slitage, korrosion eller väder, 10. förändringar på linrullars, linskivors, driv- och vändskivors axlar, låsningar av axlar, lager, flänsar, gummiinfodringar och rörelsebegränsande anslag som kan ha skett genom påverkan av slitage, korrosion eller väder, 11. fasta och lösbart kopplade linklämmor eller medbringare med avse- ende på de förändringar som kan ha skett genom påverkan av slitage, korro- sion eller väder samt att fasta linklämmor eller medbringare har flyttats och journalförts enligt fastställda intervall, 12. maskineris bromssystem, backspärrar, beröringsskydd samt kontroll av eventuell reducerad servicehastighet, 13. utrymme för maskineri vad avser de förändringar som kan ha skett av arbetsmiljö, tillträde för obehöriga och utrustning för brandbekämpning, 14. spännanordning och dess reglerutrustning vad avser tillträde för obe- höriga samt de förändringar som kan ha skett genom påverkan av slitage, korrosion eller väder, 15. förändringar av tillträde till linstolpar och spännstation som kan ha skett genom påverkan av slitage, korrosion eller väder, 16. förändringar som kan ha skett hos nödstopp-, signal- och kommunikationssystem genom påverkan av slitage, korrosion eller väder, 17. elektriska utrustningen som har betydelse för säkerheten hos brukare och personal (för övrigt gäller gällande starkströmsföreskrifter), 18. förändringar av varningsskyltar som kan ha skett genom påverkan av slitage, korrosion eller väder,


19. manöverplats och personalrum vad avser de förändringar som kan ha skett av arbetsmiljö och tillträde för obehöriga, 20. funktion hos eventuell belysning av upp- och nedfarter kontrolleras, och 21. instruktioner för drift finns lätt tillgängliga. Vid minskning av draglinans diameter med 10 % bör linklämmans kläm- kraft inte ha avtagit mer än högst 25 % (jämfört med ursprungligt värde) och avståndet mellan klämbackarna bör vara minst 1 mm. Om vid fasta lin- klämmor förspänningen av fjädrar sker med momentnyckel vid varje mon- teringstillfälle, godtas dock att klämkraften avtar högst 25 % vid en dia- meterminskning av högst 3,3 %. För linbanor gäller dessutom att den återkommande besiktningen bör omfatta säkerhets- och arbetsmiljökontroll av a) största tillåtna avstånd mellan stol och mark om risk finns att detta kan ha förändrats, b) upphängningsanordningen för stol eller korg, svängningsdämpare, fönster, dörrar, säkerhetsanordningar och bärande delar som kan ha för- ändrats genom påverkan av slitage, korrosion eller väder, och c) botten- och sidostyrningar och liknande för stolar och korgar. För släpliftar gäller dessutom att den återkommande besiktningen bör omfatta säkerhets- och arbetsmiljökontroll av de förändringar som kan ha skett genom påverkan av väder, slitage och liknande vid uppfartsbana.


Särskilda regler för kontroll av självhämning m.m. av skruvdrivna hissar Allmänt råd


Kontroll av självhämning Hissen körs nedåt med lyft broms varvid drivkraften (motorn) slås ifrån. Hissleverantören bör i skötselinstruktion ange vilken metod som bör an- vändas vid lyftning av broms. Om möjlighet att frikoppla bromsen saknas kan hissen anses ha en brist som inte medför omedelbar risk för säkerhet och hälsa. 1. För hissar med tillräckligt fritt utrymme under korg eller plattform gäller a) att hissen kan anses sakna brist om den stannar eller fortsätter med samma hastighet som innan drivkraften slogs ifrån och b) att hissen kan anses ha en brist om den startar från stillastående eller ökar hastigheten. 2. Hissar som saknar tillräckligt fritt utrymme under korg eller plattform a) kan anses sakna brist om hissen stannar inom 1,0 m, b) om hissen inte stannar inom 1,0 m kan hissen anses ha en brist som inte medför omedelbar risk för säkerhet och hälsa, c) om hissen startar från stillastående eller ökar hastigheten, kan hissen anses ha en brist som medför omedelbar risk för säkerhet och hälsa. (BFS 2016:2).


Kontroll av broms vid hissar med en hastighet över 0,15 m/s Hissen körs nedåt och stoppas genom nödstoppdon eller annan kontakt i säkerhetskretsen. a) Om hissen har kortare bromssträcka än 0,3 m. kan hissen anses sakna brist. b) Om hissen har längre bromssträcka än 0,3 m men kortare än 1,0 m, kan hissen anses ha en brist som inte har omedelbar betydelse för säkerhet och hälsa. c) Om hissen har längre bromssträcka än 1,0 m, kan hissen anses ha en brist som medför omedelbar risk för säkerhet och hälsa.


Regler för permanent installerade hissar med korg för uppfyllande av hissdirektivet 2014/33/EU


1 Tillämpningsområde  Föreskrifterna i bilaga 5-5:12 gäller för permanent installerade hissar som betjänar byggnader och anläggningar och som är avsedda för transport av a) personer, b) personer och gods, c) enbart gods om lastbäraren är beträdbar, dvs. utan svårighet kan beträdas av en person, och utrustad med manöverknappar inne i lastbäraren eller inom räck- håll för en person som befinner sig i lastbäraren. Föreskrifterna ska också tillämpas på de säkerhetskomponenter till hissar som förtecknas i bilaga 5:3 och som används i de hissar som avses i första stycket. (BFS 2016:2).


2 Undantag från föreskrifterna  Undantagna från föreskrifterna i bilagorna 5–5:12 är a) lyftanordningar vars hastighet inte överstiger 0,15 m/s, b) bygghissar, c) linbanor och släpliftar, inklusive bergbanor, d) hissar särskilt konstruerade och tillverkade för militära eller polisiära ändamål, e) lyftanordningar från vilka arbete kan utföras, f) gruvhissar med linspel, g) lyftanordningar för lyft av aktörer under artistiska framträdanden, h) lyftanordningar installerade i transportmedel, i) lyftanordningar i anslutning till en maskin och uteslutande är avsedda för tillträde till arbetsplatser, inbegripet underhålls- och inspektionsplatser på maskinen, j) kuggstångsdrivna tåg, k) rulltrappor och rullramper. (BFS 2016:2).


3 Definitioner  De definitioner som finns i 1 kap. 7 a § plan- och byggförordningen (2011:338) ska ha samma betydelse vid tillämpningen av bilagorna 5–5:12. I nämnda bestäm- melse i plan- och byggförordningen definieras begreppen hiss, tillhandahållande på marknaden, utsläppande på marknaden, installatör, tillverkare, tillverkarens representant, importör, distributör, ekonomisk aktör, bedömning av överens- stämmelse, återkallelse av en hiss, återkallelse av en säkerhetskomponent till hissar, tillbakadragande och CE- märkning . I bilagorna 5–5:12 avses med – ackreditering: en ackreditering enligt definitionen i artikel 2.10 i förordning (EG) nr 765/2008,


– harmoniserad standard: en harmoniserad standard enligt definitionen i artikel 2.1 c i förordning (EU) nr 1025/2012, – harmoniserad unionslagstiftning: en unionslagstiftning som harmoniserar villkoren för saluföring av produkter, – lastbärare: den del av hissen som uppbär personer och/eller gods, för att lyfta eller sänka dessa, – nationellt ackrediteringsorgan: ett nationellt ackrediteringsorgan enligt definitionen i artikel 2.11 i förordning (EG) nr 765/2008, – organ för bedömning av överensstämmelse: ett organ som utför bedömning av överensstämmelse, innefattande kalibrering, provning, certifiering och kontroll, – teknisk specifikation: ett dokument där det fastställs vilka tekniska krav som en hiss eller en säkerhetskomponent till hissar ska uppfylla, – typhiss: en representativ hiss vars tekniska dokumentation visar hur de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 kommer att uppfyllas för hissar som överensstämmer med typhissen definierad med objektiva parametrar och där identiska säkerhetskomponenter till hissar används. (BFS 2016:2).


4 Grundläggande hälso- och säkerhetskrav 1. Hissar på vilka föreskrifterna i bilagorna 5–5:12 är tillämpliga ska uppfylla de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som anges i bilaga 5:1. 2. Säkerhetskomponenter till hissar på vilka föreskrifterna i bilagorna 5–5:12 är tillämpliga ska uppfylla de grundläggande hälso- och säkerhetskraven som anges i bilaga 5:1 och göra det möjligt för hissar i vilka de monterats att uppfylla dessa krav. (BFS 2016:2).


5 De ekonomiska aktörernas skyldigheter 5.1 Installatörernas skyldigheter Utöver vad som följer av 4 kap. 11 a § plan-och byggförordningen (2011:338) har installatörerna följande skyldigheter: 1. Installatörerna ska bevara den tekniska dokumentationen, EU-försäkran om överensstämmelse och i tillämpliga fall beslutet eller besluten om godkännande i tio år efter det att hissen har släppts ut på marknaden. 2. När det anses lämpligt med tanke på de risker som en hiss utgör ska installatörerna, för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet, granska och vid behov registerföra inkomna klagomål och hissar som inte överensstämmer med kraven. 3. Installatörerna ska se till att hissen är försedd med typnummer, parti- eller serienummer eller annan identifieringsmärkning. 4. Installatörerna ska på hissen ange sitt namn, registrerat firmanamn eller registrerat varumärke samt den postadress på vilken de kan kontaktas. Den angivna adressen ska gå till en enda kontaktpunkt där installatören kan kontaktas. Kontaktuppgifterna ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändarna och marknadskontrollmyndigheten.


5. Installatörerna ska se till att hissen åtföljs av de bruksanvisningar som avses i punkt 6.2 i bilaga 5:1. Sådana bruksanvisningar liksom alla etiketter ska vara tydliga och lättbegripliga. 6. Installatörerna ska på begäran samarbeta med en behörig nationell myndighet om de åtgärder som vidtas för att undanröja riskerna med de hissar som de har släppt ut på marknaden. (BFS 2016:2).


5.2 Tillverkarnas skyldigheter Utöver vad som följer av 4 kap. 11 b § plan-och byggförordningen (2011:338) har tillverkarna följande skyldigheter: 1. Tillverkarna ska bevara den tekniska dokumentationen, EU-försäkran om överensstämmelse och i tillämpliga fall beslutet eller besluten om godkännande i tio år efter det att säkerhetskomponenten till hissar har släppts ut på marknaden. 2. Tillverkarna ska se till att det finns rutiner som garanterar att serietillverkningen fortsätter att överensstämma med kraven i bilagorna 5-5:12. Det ska också tas hänsyn till ändringar i produktens konstruktion eller egenskaper och ändringar i de harmoniserade standarderna eller de andra tekniska specifikationer som det hänvisas till vid försäkran om överensstämmelse för en säkerhetskomponent till hissar. När det anses lämpligt med tanke på de risker som en säkerhetskomponent till hissar utgör ska tillverkarna, för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet, utföra slumpvis provning av säkerhetskomponenter till hissar som tillhandahållits på marknaden, granska och vid behov registerföra inkomna klagomål, säkerhetskomponenter som inte överensstämmer med kraven och återkallelser av säkerhetskomponenter till hissar samt informera distributörerna och installatörerna om all sådan övervakning. 3. Tillverkarna ska se till att de säkerhetskomponenter till hissar som de har släppt ut på marknaden är försedda med typnummer, partinummer, serienummer eller annan identifieringsmärkning eller, om detta inte är möjligt på grund av säkerhetskomponenternas storlek eller art, se till att den erforderliga informationen lämnas på den etikett som avses i punkt 6.5.1. 4. Tillverkarna ska ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke samt den postadress på vilken de kan kontaktas på säkerhetskomponenten till hissar, eller, om detta inte är möjligt, på den etikett som avses i punkt 6.5.1. Den angivna adressen ska gå till en enda kontaktpunkt där tillverkaren kan kontaktas. Kontaktuppgifterna ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändarna och marknadskontrollmyndigheten. 5. Tillverkarna ska se till att säkerhetskomponenten till hissar åtföljs av de bruksanvisningar som avses i punkt 6.1 i bilaga 5:1. Sådana bruksanvisningar liksom alla etiketter ska vara tydliga och lättbegripliga. 6. Tillverkarna ska på begäran samarbeta med en behörig nationell myndighet om de åtgärder som vidtas för att undanröja riskerna med de säkerhetskomponenter till hissar som de har släppt ut på marknaden. (BFS 2016:2).


5.3 Tillverkarens representant Tillverkarens representant ska utföra de uppgifter som anges i fullmakten från tillverkaren eller installatören. Fullmakten ska ge tillverkarens representant rätt att bl.a.


a) inneha EU-försäkran om överensstämmelse och i tillämpliga fall beslutet eller besluten om godkännande av tillverkarens eller installatörens kvalitetssäkringssystem samt den tekniska dokumentationen för att kunna uppvisa dem för de nationella marknadskontrollmyndigheterna i tio år efter det att säkerhetskomponenterna till hissar eller hissen har släppts ut på marknaden, b) på motiverad begäran av en behörig nationell myndighet ge den myndigheten all information och dokumentation som behövs för att visa att säkerhetskomponenterna till hissar eller hissen överensstämmer med kraven, c) på begäran samarbeta med de behöriga nationella myndigheterna om de åtgärder som vidtas för att undanröja riskerna med de säkerhetskomponenter till hissar eller den hiss som omfattas av fullmakten. (BFS 2016:2).


5.4 Importörernas skyldigheter Utöver vad som följer av 4 kap. 11 d § plan-och byggförordningen (2011:338) har importörerna följande skyldigheter: 1. Innan importörerna släpper ut en säkerhetskomponent till hissar på mark- naden ska de se till att tillverkaren har uppfyllt kraven i punkt 5.2.3 och 5.2.4. 2. Importörerna ska ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke och den postadress på vilken de kan kontaktas på säkerhetskomponen- ten till hissar eller, om detta inte är möjligt, på förpackningen eller i ett dokument som följer med säkerhetskomponenten till hissar. Kontaktuppgifterna ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändarna och marknadskontroll- myndigheten. 3. Importörerna ska se till att säkerhetskomponenten till hissar åtföljs av de bruksanvisningar som avses i punkt 6.1 i bilaga 5:1. 4. När det anses lämpligt med tanke på de risker som en säkerhetskomponent till hissar utgör ska importörerna, för att skydda konsumenternas hälsa och säker- het, utföra slumpvis provning av säkerhetskomponenter till hissar som tillhanda- hålls på marknaden, granska och vid behov registerföra inkomna klagomål, säker- hetskomponenter till hissar som inte överensstämmer med kraven och återkallel- ser av säkerhetskomponenter till hissar samt informera distributörerna och installatörerna om all sådan övervakning. 5. Under tio år efter det att säkerhetskomponenten till hissar har släppts ut på marknaden ska importörerna hålla en kopia av EU-försäkran om överensstäm- melse och i tillämpliga fall beslutet eller besluten om godkännande tillgängliga för marknadskontrollmyndigheten och se till att denna myndighet på begäran kan få tillgång till den tekniska dokumentationen. 6. Importörerna ska på begäran samarbeta med en behörig nationell myndighet om de åtgärder som vidtas för att undanröja riskerna med de säkerhetskomponenter till hissar som de har släppt ut på marknaden. (BFS 2016:2).


5.5 Distributörernas skyldigheter Utöver vad som följer av 4 kap. 11 e § plan-och byggförordningen (2011:338) har distributörerna följande skyldigheter: 1. Innan distributörerna tillhandahåller en säkerhetskomponent till hissar på marknaden ska de kontrollera att den åtföljs av de dokument som krävs och av de bruksanvisningar som avses i punkt 6.1 i bilaga 5:1, samt att tillverkaren och importören har uppfyllt kraven i punkt 5.2.3  5.2.4 respektive 5.4.2.


2. Distributörerna ska på begäran samarbeta med en behörig nationell myndighet om de åtgärder som vidtas för att undanröja riskerna med de säkerhetskomponenter till hissar som de har tillhandahållit på marknaden. (BFS 2016:2).


5.6 Identifiering av de ekonomiska aktörerna De ekonomiska aktörerna ska på marknadskontrollmyndighetens begäran identifiera följande aktörer: a) Ekonomiska aktörer som har levererat en säkerhetskomponent till hissar till dem. b) Ekonomiska aktörer till vilka de har levererat en säkerhetskomponent till hissar. De ekonomiska aktörerna ska kunna ge den information som avses i första stycket i tio år efter det att de har fått en säkerhetskomponent till hissar levererad och i tio år efter det att de har levererat en säkerhetskomponent till hissar. (BFS 2016:2).


6 överensstämmelse med kraven för hissar och säkerhetskomponenter till hissar


6.1 Presumtion om överensstämmelse för hissar och säkerhetskomponenter till hissar Hissar och säkerhetskomponenter till hissar som överensstämmer med de harmo- niserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, ska förutsättas överensstämma med de grundläggande hälso- och säkerhetskrav i bilaga 5:1 som omfattas av dessa standarder eller delar av dem. (BFS 2016:2).


6.2 Förfaranden för bedömning av överensstämmelse för säkerhetskomponenter till hissar Säkerhetskomponenter till hissar ska omfattas av ett av följande förfaranden för bedömning av överensstämmelse: a) En modell av säkerhetskomponenten till hissar ska lämnas för EU- typkontroll i enlighet med del A i bilaga 5:4, och överensstämmelse med typ ska säkerställas genom stickprovskontroll av säkerhetskomponenter till hissar i enlighet med bilaga 5:9. b) En modell av säkerhetskomponenten till hissar ska lämnas för EU- typkontroll i enlighet med del A i bilaga 5:4, och omfattas av en kontroll av typöverensstämmelse utifrån en kvalitetssäkring av produkter i enlighet med bilaga 5:6. c) överensstämmelse som grundar sig på fullständig kvalitetssäkring i enlighet med bilaga 5:7. (BFS 2016:2).


6.3 Förfaranden för bedömning av överensstämmelse för hissar 1. Hissar ska ha genomgått ett av följande förfaranden för bedömning av överensstämmelse:


a) Om hissarna har konstruerats och tillverkats i överensstämmelse med en typhiss som genomgått en EU-typkontroll som anges i del B i bilaga 5:4: – Slutlig kontroll av hissar som anges i bilaga 5:5. – Typöverensstämmelse om grundar sig på produktkvalitetssäkring av hissar som anges i bilaga 5:10. – Typöverensstämmelse om grundar sig på kvalitetssäkring av produktion för hissar som anges i bilaga 5:12. b) Om hissarna har konstruerats och tillverkats enligt ett kvalitetssäkrings- system som godkänts i enlighet med bilaga 5:11: – Slutlig kontroll av hissar som anges i bilaga 5:5. – Typöverensstämmelse om grundar sig på produktkvalitetssäkring av hissar som anges i bilaga 5:10. – Typöverensstämmelse om grundar sig på kvalitetssäkring av produktion för hissar som anges i bilaga 5:12. c) Typöverensstämmelse om grundar sig på kontroll av enskilda hissar som anges i bilaga 5:8. d) Typöverensstämmelse om grundar sig på fullständig kvalitetssäkring samt konstruktionskontroll för hissar som anges i bilaga 5:11. 2. I de fall som avses punkt 1 a och b ska den som är ansvarig för konstruk- tionen och tillverkningen av hissen, om denne inte är identisk med den som är ansvarig för installation och provning av hissen, förse den som är ansvarig för installation och provning av hissen med all dokumentation och information som krävs för att denne ska kunna kontrollera att hissen är korrekt och säkert installerad och har genomgått provning. 3. Alla tillåtna variationer mellan en typhiss och de hissar som tillverkas på grundval av typhissen ska klart redovisas (med maximi- och minimivärden) i den tekniska dokumentationen. 4. Det är tillåtet att genom beräkningar och/eller på grundval av konstruktions- ritningar påvisa likhet mellan en serie anordningar, vilka uppfyller de grundläg- gande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1. (BFS 2016:2).


6.4 EU-försäkran om överensstämmelse 1. I EU-försäkran om överensstämmelse ska det anges att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 har visats vara uppfyllda. 2. EU-försäkran om överensstämmelse ska utformas i enlighet med mallen i bilaga 5:2, innehålla de uppgifter som anges i de tillämpliga bilagorna 5:5–5:12 och regelbundet uppdateras. 3. Om en hiss eller en säkerhetskomponent till hissar omfattas av mer än en unionsakt där det ställs krav på EU-försäkran om överensstämmelse ska en enda EU-försäkran om överensstämmelse upprättas för alla dessa unionsakter. I denna försäkran ska det anges vilka unionsakter som berörs, och det ska lämnas en publikationshänvisning till dem. 4. Genom att upprätta EU-försäkran om överensstämmelse tar tillverkaren ansvar för att säkerhetskomponenten till hissar överensstämmer med kraven i bilagorna 5-5:12, och installatören tar ansvar för att hissen överensstämmer med kraven i bilagorna 5-5:12. (BFS 2016:2).


6.5 Regler och villkor för CE-märkning och andra typer av märkning CE-märkningen ska omfattas av de allmänna principer som fastställs i artikel 30 i förordning (EG) nr 765/2008. 1. CE-märkningen ska anbringas på varje hisskorg och på varje säkerhetskomponent till hissar så att den är synlig, lätt läsbar och varaktig eller, om detta inte är möjligt, på en etikett som är fästad vid säkerhetskomponenten till hissar. 2. CE-märkningen ska anbringas innan hissarna eller säkerhetskomponenterna till hissar har släppts ut på marknaden. 3. CE-märkningen på hissar ska åtföljas av identifikationsnumret för det anmälda organ som medverkar i något av följande förfaranden för bedömning av överensstämmelse: a) Slutlig kontroll i enlighet med bilaga 5:5. b) Kontroll av enskilda produkter i enlighet med bilaga 5:8. c) Kvalitetssäkring i enlighet med bilaga 5:10, 5:11 eller 5:12. 4. CE-märkningen på säkerhetskomponenter till hissar ska åtföljas av identifikationsnumret för det anmälda organ som medverkar i något av följande förfaranden för bedömning av överensstämmelse: a) Kvalitetssäkring av produkter i enlighet med bilaga 5:6. b) Fullständig kvalitetssäkring i enlighet med bilaga 5:7. c) Kontroll av typöverensstämmelse genom stickprovskontroll för säkerhetskomponenter till hissar i enlighet med bilaga 5:9. 5. Det anmälda organets identifikationsnummer ska anbringas av organet självt, eller enligt dess anvisningar, av tillverkaren eller tillverkarens representant eller av installatören eller installatörens representant. CE-märkningen och det anmälda organets identifikationsnummer får åtföljas av ett annat märke som anger en särskild risk eller ett särskilt användningsområde. (BFS 2016:2).


7 Språkkrav 7.1 EU-försäkran om överensstämmelse och bruksanvisningar EU-försäkran om överensstämmelse enligt punkt 6.4.2  och bruksanvisningar enligt 5.1.5, 5.2.5, 5.4.3 och 5.5.1 för hissar, och säkerhetskomponenter till hissar, som släpps ut eller tillhandahålls i Sverige ska vara skrivna på svenska. EU- försäkran om överensstämmelse för säkerhetskomponenter till hissar kan förutom svenska även vara skriven på engelska. (BFS 2016:2).


7.2 Handlingar som ska tillhandahållas marknadskontrollmyndighet Den information och dokumentation som de ekonomiska aktörerna på begäran ska tillhandahålla marknadskontrollmyndigheten enligt 11 kap. 8 § första och andra stycket plan- och bygglagen (2010:900) ska vara skriven på svenska eller engelska. även annat språk kan godtas av myndigheten i det enskilda fallet. (BFS 2016:2).


8 Anmälan av organ för bedömning av överensstämmelse. Bestämmelser om krav och förfaranden för att utses till anmält organ finns i lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll, förordningen (2011:811) om


ackreditering och teknisk kontroll samt i Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) föreskrifter och allmänna råd om anmälda organ inom vissa områden. (STAFS 2015:6). (BFS 2016:2).


Grundläggande hälso- och säkerhetskrav avseende konstruktion och tillverkning av hissar och säkerhetskomponenter


Inledning 1. De åligganden som slås fast i de grundläggande hälso- och säkerhetskraven ska endast gälla om en  motsvarande risk föreligger när hissen eller säkerhetskomponenten till hissar används under sådana betingelser som installatören eller tillverkaren avsett. 2. De grundläggande hälso- och säkerhetskrav som slås fast i dessa föreskrifter är tvingande. Det kan dock, på grund av den vid det aktuella tillfället rådande tekniska utvecklingsnivån, vara omöjligt att uppfylla de fastställda målen. Under sådana omständigheter ska hissen eller säkerhetskomponenten till hissar så långt möjligt konstrueras och tillverkas i syfte att uppnå dessa mål. 3. Tillverkaren och installatören är skyldiga att företa en riskanalys med syfte att identifiera alla de risker som sammanhänger med produkterna. Dessa ska sedan konstrueras och tillverkas med hänsynstagande till nämnda analys. 4. Hissar ska också uppfylla tillämpliga krav enligt plan- och bygglagen (2010:900) och dess förordning. (BFS 2016:2).


1 Allmänt 1.1 Tillämpning av AFS 2008:3 Om det finns en relevant risk och denna inte omfattas av denna bilaga (bilaga 5:1), ska de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 1 till AFS 2008:3 med ändringar tillämpas. De grundläggande kraven i punkt 1.1.2 i bilaga 1 till AFS 2008:3 med ändringar äger alltid tillämpning.


1.2 Lastbärare Lastbäraren i varje hiss ska utgöras av en hisskorg. Denna hisskorg ska vara konstruerad och tillverkad för att erbjuda utrymme och bärförmåga i relation till det största antal personer och den märklast som fastställts av installatören. Om en hiss är avsedd för transport av personer och dess storlek så tillåter, ska hisskorgen vara konstruerad och tillverkad på så sätt att den inte på grund av sina strukturella egenskaper, försvårar eller förhindrar tillgång till och användning av hissen för personer med funktionsnedsättningar samt möjliggöra lämpliga anpassningar avsedda att underlätta deras användning av hissen.


1.3 Upphängning och bärande organ Hisskorgens upphängning och/eller bärande organ och deras ändinfästningar ska väljas och konstrueras så att de med hänsyn tagen till hissens användning, använt material och tillverkningsvillkoren erbjuder en betryggande total säkerhetsnivå och därmed minimerar risken för nedstörtning av hisskorgen. Såvitt avser hissar med linor eller kedjor som bärande organ, ska hisskorgen vara upphängd i minst två av varandra oberoende linor eller kedjor, infästade var för sig. Linorna eller kedjorna får inte vara skarvade eller splitsade utom i de fall detta är nödvändigt för infästning. (BFS 2016:2).


1.4 Kontroll av rörelser (inklusive överhastighet) 1.4.1 Hissar ska vara konstruerade, tillverkade och installerade så att de inte kan sättas igång så länge belastningen överskrider märklasten. 1.4.2 Varje hiss ska ha en hastighetsbegränsare. Detta gäller dock inte för hissar vilkas drivsystem är konstruerat på ett sådant sätt att det hindrar överhastighet. 1.4.3 Snabbgående hissar ska ha en anordning för övervakning och begränsning av hastigheten. 1.4.4 Drivskivehissar ska vara konstruerade så att en säker meddrivning erhålles. (BFS 2016:2).


1.5 Hissmaskin 1.5.1 Varje personhiss ska ha sitt eget hissmaskineri. Detta krav gäller dock inte hissar som i stället för motvikt har en andra hisskorg. 1.5.2 Installatören ska se till att hissmaskineriet med tillhörande utrustning ej är tillgängligt, annat än i samband med underhåll och i nödsituationer.  (BFS 2016:2).


1.6 Manöverorgan 1.6.1 Manöverorgan för hissar, som är avsedda för transport av personer med funktionsnedsättningar utan medhjälpare, ska vara lämpligt konstruerade och placerade för detta ändamål. 1.6.2 Manöverorganens funktion ska vara tydligt markerade. 1.6.3 Anropskretsar för flera hissar i samma grupp får vara gemensamt eller inbördes förbundna. 1.6.4 Elektrisk utrustning ska vara installerad och inkopplad så att a) varje förväxling med elektriska kretsar som inte har något samband med hissen är utesluten, b) strömtillförseln kan omkopplas under belastning, c) hissens rörelser är beroende av elektriska säkerhetsanordningar; anslutna och inkopplade i en separat säkerhetskrets, d) ett fel i den elektriska installationen ej förorsakar en farlig situation.


2 Risker för personer som befinner sig utanför hisskorgen 2.1 Varje hiss ska vara konstruerad och tillverkad så att hisschaktet är oåtkomligt utom i samband med underhåll och i nödsituationer. Tillträde till hisschaktet får inte kunna ske om inte normal drift av hissen är utesluten.


2.2 Varje hiss ska vara konstruerad och tillverkad så att risk för klämning av person är förebyggd när hisskorgen befinner sig i sitt allra nedersta respektive översta läge. Kravet kan uppfyllas genom att tillräckligt fritt utrymme eller tillflyktsplats finns under och över hisskorgens ändlägen. I befintliga byggnader där det inte är möjligt att uppfylla ovannämnda lösning, godtas även andra åtgärder för att förebygga risken för klämning. (BFS 2016:2).


2.3 Stannplanen och tillträdesöppningarna till hisskorgen ska ha dörrar, med för användningsändamålet betryggande mekanisk hållfasthet i enlighet med de av tillverkaren angivna användningsvillkoren. En förreglingsanordning ska vid normal drift hindra att


a) hisskorgen kan sättas i rörelse avsiktligt eller oavsiktligt, om inte samtliga schaktdörrar är stängda och även förreglade, b) schaktdörren kan öppnas när hisskorgen är i rörelse och befinner sig utanför ett bestämt stannplan. Inkörning av hisskorgen till stannplanet med öppna dörrar får dock ske inom bestämda stannplanszoner under förutsättning att inkörningshastigheten kontrolleras.


3 Risker för personer som befinner sig i hisskorgen 3.1 Hisskorgen ska vara fullständigt inhägnad med väggar till full höjd, golv och tak med undantag av ventilationsöppningar, samt ha dörrar till full höjd. Dessa dörrar ska vara utförda och installerade så att korgen inte kan hållas i rörelse, utom vid inkörning till stannplan enligt punkt 2.3 tredje stycket, om inte dörrarna är stängda. Hisskorgen ska stanna om någon dörr öppnas. Hisskorgens dörrar ska förbli stängda och förreglade om hissen stannar mellan två plan och det föreligger risk att någon person kan falla ned mellan hisskorgen och schaktväggen eller om det inte finns något schakt.


3.2 Hissen ska i händelse av strömavbrott eller fel på komponenter ha anordningar som hindrar fritt fall av hisskorgen eller okontrollerad rörelse av korgen. Den anordning som hindrar fritt fall av hisskorgen ska vara oberoende av de organ som bär upp hisskorgen. Anordningen ska kunna stanna hisskorgen med märklast och vid den högsta hastighet som installatören förutsatt. Ett stopp som föranletts av denna anordning får inte orsaka en retardation som är farlig för passagerarna oavsett belastningsförhållandet. (BFS 2016:2).


3.3 Buffertar ska finnas mellan hisschaktets botten och hisskorgens golv. Det fria utrymmet som det refereras till i punkt 2.2 ska uppmätas vid fullt ihoptryckt buffert. Ovannämnda krav gäller inte för hissar vilkas hisskorg på grund av driv- systemets konstruktion inte kan inkräkta på det fria utrymmet enligt punkt 2.2.


3.4 Hissar ska vara konstruerade och tillverkade så att de inte kan sättas igång om den anordning som krävs i punkt 3.2 inte är i verksamt läge.


4. övriga risker 4.1 Schaktdörr och korgdörr eller de två tillsammans ska, om de är maskin- manövrerade, ha en anordning som förebygger klämrisk vid deras rörelse.


4.2 Schaktdörrar, däribland dörrar med glaspartier, ska när de avses bidra till att skydda byggnaden mot brand, ha en tillfredsställande isoleringsförmåga, genom att vara täta, hela och oskadade samt genom dörrarnas isolerande (brand får inte sprida sig) och värmeöverförande egenskaper (värmestrålning).


4.3 Installationen av en motvikt ska vara sådan att risken för kollision mellan hisskorgen och motvikten eller möjligheten av att denna faller ned på hisskorgen elimineras.


4.4 En hiss ska ha en lämplig anordning som gör det möjligt att frigöra och evakuera passagerare instängda i hisskorgen.


4.5 Hisskorgar ska vara utrustade med ett tvåvägs kommunikationssystem som möjliggör en permanent förbindelse med en service för snabbt avhjälpande.


4.6 Varje hiss ska vara konstruerad och tillverkad så att, i händelse av att temperaturen i hissmaskinen överskrider det av installatören fastställda högsta värdet, hissen fullföljer pågående färd, men därefter inte accepterar nya startimpulser. (BFS 2016:2).


4.7 I alla hisskorgar ska finnas tillräcklig luftväxling för passagerarna. Detta gäller även i händelse av ett längre driftsavbrott.


4.8 I en hisskorg ska det finnas god belysning när hissen används, eller när en schaktdörr är öppen. Vidare ska det finnas nödbelysning.


4.9 Kommunikationssystemet enligt punkt 4.5 och nödbelysningen enligt punkt 4.8 ska vara konstruerade och tillverkade så att de fungerar även vid strömavbrott. De ska fungera under den tidsperiod som normalt passerar innan hjälp når fram.


4.10 Manöverkretsar som kan användas i händelse av brand ska vara så konstruerade och utförda att hissen kan hindras att stanna vid vissa stannplan och lämnar prioritet för räddningspersonalen att manövrera hissen.


5 Märkning och skyltar i hisskorg 5.1 Förutom de minimikrav som gäller för varje maskin enligt punkt 1.7.3 i bilaga 1 i AFS 2008:3, ska varje hisskorg ha en väl synlig skylt med tydlig uppgift om tillåten märklast, uttryckt i kg, och tillåtet antal personer i hisskorgen.


5.2 Om hissen är utförd så att instängda personer själva kan ta sig ut, utan hjälp utifrån, ska nödvändiga och klara instruktioner finnas synligt anbringade i hisskorgen.


6 Bruksanvisningar 6.1 Säkerhetskomponenter enligt bilaga 5:3 ska åtföljas av bruksanvisningar, så att följande kan utföras effektivt och utan fara a) Montering b) Anslutning c) Justering d) Skötsel (BFS 2016:2).


6.2 Varje hiss ska åtföljas av bruksanvisningar. Bruksanvisningarna ska minst innehålla a) bruksanvisningar med de ritningar och scheman som är nödvändiga för normal drift och de som avser underhåll, reparation, återkommande kontroll och räddningsaktioner enligt 4.4, b) en journal i vilken reparationer och i förekommande fall återkommande kontroller kan noteras. (BFS 2016:2).


Innehållet i EU-försäkran om överensstämmelse för säkerhetskomponenter respektive hissar


A. Innehållet i EU-försäkran om överensstämmelse för säker- hetskomponenter till hissar EU-försäkran om överensstämmelse för säkerhetskomponenter till hissar ska innehålla följande information 1. Tillverkarens firmanamn och adress. 2. I förekommande fall firmanamn på och adress till tillverkarens representant 3. Beskrivning av säkerhetskomponenten till hissar, typ- eller seriebeteckning och serienummer om sådant finns. En bild kan bifogas när så behövs för att kunna identifiera säkerhetskomponenten till hissar. 4. Säkerhetskomponentens säkerhetsfunktion om inte detta klart framgår av beskrivningen. 5. Säkerhetskomponentens tillverkningsår. 6. Alla relevanta krav som säkerhetskomponenten till hissar uppfyller. 7. En försäkran om att säkerhetskomponenten till hissar överensstämmer med relevant harmoniserad unionslagstiftning. 8. I förekommande fall, hänvisning till de harmoniserade standarder som tillämpats. 9. I förekommande fall, namn, adress och identifikationsnummer på det anmälda organ som har utfört EU-typkontroll av säkerhetskomponenter till hissar som anges i del A i bilaga 5:4 och bilaga 5:6 och hänvisning till EU-typintyg upprättat av det anmälda organet. 10. I förekommande fall, namn, adress och identifikationsnummer på det anmälda organ som utfört bedömning av typöverensstämmelse med stickprov för säkerhetskomponenter till hissar som anges i bilaga 5:9. 11. I förekommande fall, namn, adress och identifikationsnummer på det anmälda organ som godkänt det kvalitetssystem som tillverkaren har använt i enlighet med det förfarande för bedömning av överensstämmelse som anges i bilaga 5:6 eller 5:7. 12. Namn och befattning för den person som har fullmakt att underteckna försäkran för  tillverkaren eller tillverkarens representant. 13. Ort och datum. 14. Namnteckning. (BFS 2016:2).


B. Innehållet i EU-försäkran om överensstämmelse för hissar EU-försäkran om överensstämmelse för hissar ska vara skriven på svenska enligt bilaga 5, punkt 7.1. EU-försäkran om överensstämmelse ska innehålla följande information 1. Installatörens firmanamn och adress. 2. I förekommande fall firmanamn på och adress till tillverkarens representant. 3. Beskrivning av hissen, typ- eller seriebeteckning, serienummer och adressen där hissen är installerad. 4. Hissens installationsår. 5. Alla relevanta bestämmelser som hissen uppfyller.


6. En försäkran om att hissen överensstämmer med relevant harmoniserad unionslagstiftning. 7. i förekommande fall hänvisningar till de harmoniserade standarder som använts. 8. I förekommande fall, namn, adress och identifikationsnummer på det anmälda organ som har utfört EU-typkontroll av hissar som anges i del B i bilaga 5:4 och hänvisning till det EU-typintyg upprättat av detta anmälda organ. 9. I förekommande fall, namn, adress och identifikationsnummer på det anmälda organ som har utfört kontroll av enskilda hissar som anges i bilaga 5:8. 10. I förekommande fall, namn, adress och identifikationsnummer på det anmälda organ som har utfört slutlig kontroll av hissar som anges i bilaga 5:5. 11. I förekommande fall, namn, adress och identifikationsnummer på det anmälda organ som har godkänt det kvalitetssäkringssystem som installatören använt i enlighet med det förfarande för bedömning av överrensstämmelse som anges i bilaga 5:10, 5:11 och 5:12. 12. Namn och befattning för den person som har fullmakt att underteckna försäkran på installatörens vägnar eller dennes representant. 13. Ort och datum. 14. Namnteckning.


Förteckning över säkerhetskomponenter till hissar. 1. Anordningar för förregling av schaktdörrar. 2. Anordning enligt punkt 3.2 i bilaga 5:1 för att hindra fritt fall eller okontrollerad rörelse av hisskorgen. 3. Anordningar för hastighetsbegränsning. 4. a) Energiackumulerande buffertar, – icke linjära, eller – med dämpad återgång. 4. b) Energiupptagande buffertar. 5. Säkerhetsanordningar anbringade på hydraulcylindrar i hydraulsystem när dessa används för att hindra nedstörtning. 6. Elektriska säkerhetsanordningar i form av säkerhetskretsar som innehåller elektroniska komponenter. (BFS 2016:2).


EU-typkontroll av hissar och säkerhetskomponenter till hissar (Modul B)


A. EU-typkontroll av säkerhetskomponenter till hissar 1. EU-typkontroll är den del av ett förfarande för bedömning av överensstämmelse genom vilket ett anmält organ undersöker den tekniska konstruktionen hos en säkerhetskomponent till hissar och kontrollerar och intygar att den tekniska konstruktionen av säkerhetskomponenten för hissar uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 5:1 och att den kommer att göra det möjligt för hissar i vilka den monterats på ett korrekt sätt att uppfylla dessa krav. (BFS 2016:2).


2. Tillverkaren eller dennes representant ska lämna in en ansökan om EU- typkontroll, till ett enda valfritt anmält organ. Ansökan ska innehålla följande: a) Namn på och adress till tillverkaren av säkerhetskomponenten och om ansökan ges in av tillverkarens representant, även dennes namn och adress, samt tillverkningsort för säkerhetskomponenten till hissar. b) En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har lämnats till något annat anmält organ. c) Den tekniska dokumentationen. d) Ett representativt provexemplar av säkerhetskomponenten till hissar eller anvisning om den plats där granskning kan utföras. Det anmälda organet kan vid behov begära in fler provexemplar, för att genomföra provningsprogrammet. e) Underlag som visar att den lösning som valts för den tekniska konstruktio- nen är lämplig. I underlaget ska alla dokument, inbegripet övriga relevanta tekniska specifikationer, som har använts anges, särskilt när de relevanta harmo- niserade standarderna inte har tillämpats fullt ut. Underlaget ska vid behov inne- hålla resultaten av provningar som utförts i enlighet med andra relevanta tekniska specifikationer i lämpligt laboratorium som tillhör tillverkaren, eller i något annat provningslaboratorium för dennes räkning och under dennes ansvar. (BFS 2016:2).


3. Den tekniska dokumentationen ska göra det möjligt att bedöma om säkerhets- komponenten till hissar uppfyller de krav som avses i punkt 1 och innehålla en tillfredställande analys och bedömning av riskerna. Den tekniska dokumentatio- nen ska innehålla de tillämpliga kraven och, i den mån det krävs för bedömnin- gen, även en beskrivning av säkerhetskomponentens konstruktion, tillverkning och funktion. Den tekniska dokumentationen ska i tillämpliga fall innehålla följande uppgifter: a) En beskrivning av säkerhetskomponenten till hissar och dess använd- ningsområde (särskilt eventuella begränsningar av hastighet, belastning och kapacitet) och villkor (speciellt vad det gäller explosionsfarlig atmosfär samt vädervillkor). b) Konstruktionsritningar eller -scheman och tillverkningsritningar och -scheman.


c) Förklaringar som behövs för att förstå dessa ritningar och scheman och hur säkerhetskomponenten till hissar fungerar. d) En förteckning över de harmoniserade standarder som helt eller delvis har följts och till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och, i de fall där de harmoniserade standarderna inte har följts, beskrivningar av de lösningar som har valts för att göra det möjligt för säker- hetskomponenten till hissar att uppfylla de villkor som avses i punkt 1, inbegripet en förteckning över andra relevanta tekniska specifikationer som följts. När det gäller harmoniserade standarder som följts delvis ska det i den tekniska dokumentationen specificeras vilka delar som har tillämpats. e) Resultat av konstruktionsberäkningar som tillverkaren utfört eller låtit utföra. f) Provningsrapporter. g) Ett exemplar av bruksanvisningarna för säkerhetskomponenterna till hissar. h) Beskrivning av vidtagna åtgärder i tillverkningsskedet för att säkerställa att säkerhetskomponenterna till hissar i en serietillverkning överensstämmer med den säkerhetskomponent som provats.  (BFS 2016:2).