ingå. Riskidentifieringen kan därmed användas för att identifiera olika s.k. utrymningsscenarier. Riskidentifieringen förutsätts inkludera att bränder kan uppstå på olika ställen i en och samma lokal, dock inte nödvändigtvis samtidigt. Vidare bör olika möjliga förutsättningar för utrymningen beaktas t.ex. om en stor del av personerna utgörs av personer med nedsatt orienterings- eller förflyttningsförmåga eller barn. Inverkan på utrymningsförloppet från förutsättningar i brandförloppet bör ingå i analysen. Som exempel bör utrymningsförloppet påverkas av uteblivna tekniska system i erfordrat brandscenario 3 och att brandens placering kan föranleda att personernas fördelning till olika utgångar kan variera. Vid analys av utrymningsmöjligheter från byggnader bör den tillgängliga tiden för utrymning vara längre än utrymningstiden för samtliga aktuella scenarier. Hänsyn bör tas till de beteendemönster man förvänta sig i den aktuella verksamheten. Gångavståndet till närmaste utrymningsväg bör inte överstiga 80 m.


Regelverk, föreskrifter och allmänna råd

3.2 Utrymningsförloppet 3.2.1 Dimensionerande personantal Allmänt råd Verifieringen av möjligheterna till utrymning vid brand bör grundas på det maximala antalet personer som kan förväntas befinna sig i lokalen. Tabell 5:333 i BBR kan användas för att uppskatta det maximala antalet personer i en byggnad om det inte är känt på annat sätt. För lokaler som även avses att användas för annan verksamhet än den huvudsakliga bör detta beaktas vid valet av dimensionerande personantal. Vid bedömning av utrymningstiden bör hänsyn tas till att en del av personerna kan ha nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Publika lokaler bör dimensioneras för att en procent av personerna i byggnaden kan vara personer med nedsatt rörelseförmåga.


3.2.2 Varseblivningstid Allmänt råd Varseblivningstiden för personer som ser en brand bör inte vara kortare än 30 s. Om byggnaden förses med ett utrymningslarm kan varseblivningstiden för personer som inte ser branden bestämmas utifrån tidpunkten då utrym- ningslarmet startar. Om larmlagring används förutsätts det att byggnaden har tillgång till lämpligt utbildad personal. Tiden för larmlagring bör ingå i varseblivnings- tiden om inte annat kan visas.


Förslag till förberedelsetider för några verksamheter Verksamhet Person ser branden Förberedelsetid Offentlig miljö, skola, kontor, varuhus, butik Ja 1 minut Varuhus, inget larm Nej 4 minuter Varuhus, ringklocka Nej 3,5 minuter Varuhus, enkelt talat meddelande Nej 2 minuter


\"Verksamhet Person ser branden Förberedelsetid Varuhus, informativt talat meddelande Nej 1 minut Mindre lokal med larm don i aktuell lokal; mindre biograf, butik, kyrka Nej 1 minut Sjukhus 1 , personal, ringklocka Nej 2 minuter Sjukhus 1 , personal, ljudsignal och textmeddelande Nej 1 minut Nattklubb, personal 2 Nej 1–1,5 minuter Nattklubb, gäster 2 Nej 3–5 minuter I tabell 2 används begreppen enkelt talat meddelande och ett informativt meddelande. Med enkelt talat meddelande avses t.ex. \"Ett tekniskt fel har inträffat i lokalen. Var vänlig och lämna byggnaden\". Ett informativt meddelande bör innehålla information som innebär att personer i byggnaden informeras vad som har hänt och vad personerna förväntas göra.\"


3.2.4 Förflyttningstid Allmänt råd En analys av möjligheten till utrymning bör innehålla en uppskattning av hur personerna fördelar sig i byggnaden och över de olika utgångarna. Personers gånghastigheter vid olika förhållanden kan väljas utifrån tabell 3 eller 4. Personer med nedsatt rörelseförmåga kan antas förflytta sig med hastighet och flöde motsvarande värdena i tabellerna 3 och 4 multiplicerat med 2/3.


Gånghastighet och personflöde för personer som förflyttar sig oberoende av andra personer Förbindelse Gånghastighet längs lutande planet Minsta bredd 1 Personflöde Horisontell 1,5 m/s 0,9 m Uppför trappa 0,6 m/s 0,9 m Nedför trappa 2 0,75 m/s 0,9 m Dörr - 0,8 m Utrymningsvägar som betjänar fler än 150 personer bör ha en fri bredd på minst 1,20 m. Flödet beräknas på effektiv bredd i trappan, dvs. trappans hela bredd minskat med 0,3 m. Angivet värde avser trappor som lutar i intervallet 26°–32°. För dörrar som utrymmande personer kan förväntas känna till kan flödet antas vara 1,1 p/sm. I andra fall bör 0,75 p/sm tillämpas.


Gånghastighet och personflöde vid hög persontäthet för personer som rör sig i grupp med andra personer. Med hög persontäthet avses högst 2 personer per m 2 Förbindelse Gånghastighet längs lutande planet Minsta bredd Personflöde Utrymningsvägar som betjänar fler än 150 personer bör ha en fri bredd på minst 1,20 m. Flödet beräknas på effektiv bredd i trappan, dvs. trappans hela bredd minskat med 0,3 m. Angivet värde avser trappor som lutar i intervallet 26°–32°. För dörrar som utrymmande personer kan förväntas känna till kan flödet antas vara 1,1 p/sm. I andra fall bör 0,75 p/sm tillämpas.


Förflyttningstiden (s) från en lokal kan beräknas enligt följande ekvation där l är längsta gångavstånd (m), v är aktuell gånghastighet (m/s), n är antalet personer som passerar en dörr, b är dörrens bredd (m) och f är personflödet genom dörren (p/sm). Korta kötider bör eftersträvas där det finns risk för hög persontäthet vilket kan vara aktuellt för lokaler i exempelvis verksamhetsklass 2B och 2C. Kötiden bör begränsas så att den inte överstiger åtta minuter. I be- dömningen av maximalt tillåten kötid bör faktorer som påverkar risken för personskador beaktas.


3.3 Erfordrade brandscenarier Allmänt råd Scenarierna kan behöva upprepas för olika placeringar av branden om bygg- naden är komplex och det inte går att förutsäga vilket som är den mest ogynnsamma placeringen av branden. Exempel på när detta kan vara aktu- ellt är i byggnader innehållande lokaler med olika takhöjd, byggnader som är öppna i flera plan och byggnader under mark med få öppningar till det fria. En riskidentifiering kan vara ett stöd i detta arbete.


3.3.1 Erfordrat brandscenario 1 Allmänt råd Brandscenario 1 kännetecknas av ett allvarligt brandförlopp med snabb utveckling och hög brandeffekt, ett troligt värsta fall. Installerade tekniska skyddssystem kan antas fungera som avsett och effekten av dessa kan tillgodoräknas. Brandförloppet bör modelleras utifrån följande förutsättningar och specifikationer: – Brandförlopp (tillväxthastighet, maximal effektutveckling och pro- duktion av förbränningsprodukter) väljs enligt tabell 5 och 6. – Automatiskt släcksystem kan påverka brandförloppet enligt avsnittet om Påverkan av automatiska släcksystem .


3.3.2 Erfordrat brandscenario 2 Allmänt råd Om byggnaden inte är försedd med ett heltäckande automatiskt brand- och utrymningslarm bör analysen omfatta brandscenario 2. Brandscenario 2 kännetecknas av en brand i ett utrymme där det normalt inte vistas några personer men som ligger i anslutning till ett utrymme som har ett stort antal personer. Tekniska skyddssystem kan antas fungera som avsett och effekten av dessa kan tillgodoräknas. Brandförloppet bör modelleras utifrån följande förutsättningar och specifikationer: – Brandförlopp (tillväxthastighet, maximal effektutveckling och produktion av förbränningsprodukter) väljs enligt tabell 5 och 6. – Automatiskt släcksystem kan påverka brandförloppet enligt avsnittet om Påverkan av automatiska släcksystem .


3.3.3 Erfordrat brandscenario 3 Allmänt råd Brandscenario 3 kännetecknas av ett brandförlopp som kan ses som en mindre påfrestning på byggnadens brandskydd men som utvecklas samtidigt som enskilda tekniska system inte fungerar som avsett. De tekniska system som var och en för sig bör göras otillgängliga i erfordrat brandscenario 3 är följande: – Automatiskt brand- och utrymningslarm. – Automatiskt släcksystem. – Automatisk brandgasventilation eller annat system för begränsning av brand- och brandgasspridning. – Hissar som används för utrymning. – Följdfel bör beaktas om felet innebär att flera system kan slås ut av en händelse, t.ex. om strömförsörjning faller eller om styrsignaler uteblir. Brandförloppet bör modelleras utifrån följande förutsättningar och specifikationer: – Brandförlopp (tillväxthastighet, maximal effektutveckling och produktion av förbränningsprodukter) väljs enligt tabell 5 och 6. – Automatiskt släcksystem kan påverka brandförloppet enligt avsnittet om Påverkan av automatiska släcksystem undantaget då släcksystemet görs otillgängligt.


3.3.4 Brandförlopp Allmänt råd Brandeffekten (kW) bör beräknas enligt nedanstående ekvation och kan i brandrummet begränsas av tillgängligt luftflöde. Transporten av oförbrända gaser bör beaktas.


Brandeffekt = αt 2  α - tillväxthastighet, kW/s 2  t - tid, s Dimensionerande värden i brandscenarierna bör inte understiga vad som anges i tabell 5 för det tidiga brandförloppet.


Dimensionerande tillväxthastighet, effektutveckling och förbränningsvärme i det tidiga brandförloppet Dimensionerande värden för brandscenarierna bör inte understiga vad som anges i tabell 6 för det tidiga brandförloppet. Värdena är tillämpliga om välventilerad förbränning kan förutsättas.


Dimensionerande värden för produktion av sot och brandgaser i det tidiga brandförloppet Värden i tabell 6 angivna för erfordrat scenario 3 kan även användas för erfordrade scenarier 1 och 2 om ett automatiskt vattensprinklersystem inte finns i utrymmet. Om förbränningen sker under ventilationskontrollerade former bör detta beaktas vid val av produktionstermerna för sot, CO och CO 2 .


3.3.5 Påverkan av automatiska släcksystem Allmänt råd Effekten av ett automatiskt släcksystem kan behandlas enligt vad som anges nedan. För andra typer av släcksystem som inte nämns nedan bör en särskild bedömning genomföras. Om effektutvecklingen vid aktivering av en automatisk vattensprinkleranläggning eller boendesprinkler är högst 5,0 MW kan effektutvecklingen reduceras enligt följande: – Efter sprinkleraktivering hålls effektutvecklingen konstant under 1 minut. – Därefter minskar effektutvecklingen till 1/3 av effekten vid tidpunkten för aktivering. Denna minskning sker under den påföljande minuten. – Effektutvecklingen hålls sedan konstant på denna nivå. Om brandens effektutveckling vid sprinkleraktivering är större än 5,0 MW bör effektutvecklingen antas vara konstant efter sprinkleraktivering. Gassläcksystem, dimensionerade enligt gällande standarder kan antas reducera brandeffekten helt strax efter att den dimensionerande koncentra- tionen av släckmedel har uppnåtts.


3.4 Godtagbar exponering vid utrymning Allmänt råd I tabell 7 redovisas godtagbara nivåer för kritisk påverkan vid brand för verifiering av utrymningssäkerhet. För att uppfylla godtagbar nivå bör kriterium 1 eller 2 samt kriterium 3–5 vara uppfyllda. Detta innebär att utrymning i vissa fall kan accepteras ske genom brandgaserna. Sikten bör beräknas mot vägledande markeringar, väggar eller motsvarande.


Tabell 7 Nivå för kritisk påverkan vid analys av utrymningssäkerhet: (Kriterium = Nivå) 1. Brandgaslagrets nivå ovan golv = lägst 1,6 + (rumshöjden (m) x 0,1). 2. Siktbarhet, 2,0 ovan golv = 10,0 m i utrymmen > 100 m2. 2. Siktbarhet, 2,0 ovan golv = 5,0 m i utrymmen ≤ 100 m 2 . Kriteriet kan även tillämpas för situationer där köbildning inträffar i ett tidigt skede vid den plats kön uppstår. 3. Värmestrålning/Värmedos = max 2,5 kW/m 2 eller en kortvarig strålning på max 10 kW/m 2 i kombi- nation med max 60 kJ/m 2 utöver energin från en strålningsnivå på 1 kW/m2. 4. Temperatur = max 80 °C. 5. Toxicitet, 2,0 m ovan golv = Kolmonoxidkoncentration (CO) < 2 000 ppm Koldioxidkoncentration (CO 2 ) < 5 % Syrgaskoncentration (O 2 ) > 15 %


3.5 Särskilda situationer 3.5.1 Utrymningshiss Allmänt råd Om utrymningshiss installeras i byggnader bör dimensionering av möjlighet till utrymning och hissens utformning verifieras enligt analytisk dimensionering. Utrymningshiss bör ses som ett komplement till de trappor som används för utrymning. För att ersätta en trappa med utrymning via hissar bör analysen innefatta faktorer såsom förlängd total utrymningstid och utrymningskapacitet. Vägledande markeringar bör anpassas efter avsedd användning av hissen. Följande frågor och faktorer bör särskilt utredas – byggnadens utrymningsstrategi och tiden för utrymning (alternativa utrymningsvägar samt eventuell sekventiellt styrd utrymning), – styrsystem, åtgärder i samband med underhåll samt att systemets funktion upprätthålls under byggnadens ekonomiskt rimliga livslängd, – hur hissens funktion säkerställs under den tid som krävs för utrymning, – tillgänglighetskrav, – redundans hos vitala system för hissens funktion (såsom strömförsörjning och inkommande signaler),


– skydd mot brand och brandgaser för utrymmande i väntan på hiss, i hiss samt under vägen från hissen till det fria, – skydd mot brandpåverkan på hissmaskineri, – påverkan av eventuell vatteninträngning i hisschakt, – risken för rök- och värmepåverkan på känsliga delar, – möjlig påverkan av kall lufttemperatur på känsliga delar, – styrsekvenser vid detektering, – kommunikationsmöjligheter (såsom larmknappar och larmtelefoner), – väntetider för de utrymmande, – möjliga ageranden hos de utrymmande eller andra i byggnaden som leder till försenad utrymning eller onödigt risktagande, – möjlighet till aktivering och styrningar av hissens funktion samt hur aktivering och styrning sker.


4 Skydd mot brand- och brandgasspridning inom byggnad 4.1 Verifiering av avskiljande förmåga mellan brandceller 4.1.1 Analysmodell Allmänt råd Vid analys av avskiljande förmåga för byggnadsdelar bör den maximala temperaturen och de maximala strålningsnivåerna på den icke brandutsatta sidan (motsatt sida) inte vara högre än godtagbar nivå för samtliga aktuella scenarier.


4.1.2 Erfordrade brandscenarier Allmänt råd Erfordrade brandscenarier bör identifieras och motiveras så att de utgör en trolig värsta påfrestning för byggnadens brandskydd. Hänsyn bör tas till storlek på brandceller, dess öppningar, genomföringar och liknande.


4.1.2.1 Brandförlopp Allmänt råd Avskiljande förmåga för brandcellsskiljande konstruktionsdelar kan verifi- eras med modell av naturligt brandförlopp enligt SS-EN 1991-1-2, bilaga A. Dimensionering bör ske för ett fullt utvecklat brandförlopp såvida inte annat kan påvisas, se även avdelning C, kap. 1.1.2 i EKS. Dimensionerande brandbelastning bör bestämmas med Boverkets allmänna råd (2013:11) om brandbelastning, BBRBE. För avskiljande konstruktion som enligt förenklad dimensionering utförs i klass EI 60 eller högre bör den avskiljande förmågan bestämmas med full- ständigt brandförlopp, inklusive avsvalningsfasen. För lägre brandteknisk klass gäller del av fullständigt brandförlopp för den tid som klassbetecknin- gens tal anger, exklusive avsvalningsfasen. För byggnadsdelar som enligt förenklad dimensionering utförs i klass EI 90 eller högre bör dimensione- rande brandbelastning ökas med 50 %. (BFS 2013:12).


4.1.2.2 Påverkan av automatiska släcksystem Allmänt råd Hänsyn kan tas till inverkan av automatiskt släcksystem enligt BBR 5:252 genom att den dimensionerande brandbelastningen minskas till 60 % av sitt ursprungliga värde.


4.1.3 Godtagbar påfrestning Allmänt råd Vid dimensionering av avskiljande konstruktion med modell av naturligt brandförlopp bör temperaturen på den icke brandutsatta sidan av byggnads- delen uppgå till högst 200 °C i genomsnitt och 240 °C i enstaka punkter. Täthet (I) hos avskiljande konstruktion bör utformas på samma sätt som för motsvarande brandteknisk klass enligt BBR. Vid bedömning av täthet bör särskild hänsyn tas till att byggnadsdelar kan deformeras eller skadas vid en brand. Brandteknisk klass EI kan bytas mot klass E om säkerheten för utrym- mande är god och sannolikheten för brandspridning inte ökar. Kravet kan anses vara uppfyllt om dörrar, väggar och liknande är placerade så att avståndet till utrymmande personer eller brännbart material är så långt att strålningsnivån inte överstiger 2,5 kW/m 2 . Högre strålningsnivåer kan vara acceptabla om tidsaspekterna för utrymning och antändning beaktas.


4.2 Ventilationstekniskt brandskydd 4.2.1 Analysmodell Allmänt råd Analytisk dimensionering av en byggnads ventilationstekniska brandskydd kan genomföras med följande metoder: – Säkerställd flödeskontroll vid brand, s.k. fläkt i drift, där fläktar eller fläktar i kombination med andra skyddslösningar, används för att begränsa mängden brandgaser som sprids till andra brandceller i byggnaden. – Tryckavlastning av brandrummet som aktiveras på ett tidigt stadium med exempelvis automatiskt brandlarm. Aktivering bör säkerställa att brandrummet tryckavlastas så att risken för spridning av brand- och brand- gas till andra brandceller begränsas. – Tryckavlastning av ventilationskanaler som aktiveras på ett tidigt stadium med exempelvis automatiskt brandlarm. Aktivering bör säkerställa att ventilationskanaler tryckavlastas så att risken för spridning av brand- och brandgas till andra brandceller begränsas. Tryckavlastning av ventilations- kanaler bör inte tillämpas för utrymmen i skyddsnivå 1. Utformning med metoderna ovan förutsätter verifiering genom beräkning eller med provning som underlag. Hänsyn bör tas till aktuella tryckfall samt termiska stigkrafter i vertikala kanaler som följd av brandgaser med hög temperatur.


4.2.2 Erfordrade brandscenarier Allmänt råd Erfordrade brandscenarier bör identifieras och motiveras så att de utgör en trolig värsta påfrestning för byggnadens brandskydd vid olika tidpunkter av ett brandförlopp. Erfordrade brandscenarier bör inkludera olika konfigura- tioner av öppna och stängda fönster i byggnadens klimatskal samt eventuell interaktion mellan luftflöden genom olika delar av ventilationssystemet, exempelvis spiskåpor.


4.2.2.1 Brandförlopp Allmänt råd Vid bestämning av brandförlopp och brandflöde bör hänsyn tas till brand- tillväxt, brandrummets geometri och ventilationsförhållanden. – Brandens tillväxthastighet bör i det tidiga brandförloppet motsvara tillväxthastighet 0,047 kW/s 2 om inte annat kan påvisas. – Brandflödet kan begränsas av en maximal tryckuppbyggnad som kan antas vara 1500 Pa om inget annat påvisas. – I det tidiga brandförloppet kan dimensionerande brandgastemperat- uren antas vara högst 350 °C. – Brandgastemperaturen i det sena brandförloppet, dvs. när övertänd- ning har inträffat, kan bestämmas med modell för naturligt brandförlopp enligt SS-EN 1991-1-2, bilaga A eller motsvarande. Dimensionerande brandbelastning bör bestämmas med Boverkets allmänna råd (2013:11) om brandbelastning, BBRBE. (BFS 2013:12).


4.2.2.2 Påverkan av automatiska släcksystem Allmänt råd Om brandcellen är försedd med ett automatiskt sprinklersystem eller boendesprinkler kan temperaturen i brandgaserna antas begränsas till den temperatur som råder vid sprinkleraktivering.


4.2.3 övriga förutsättningar Allmänt råd Fläktar bör dimensioneras för att leverera erforderligt flöde vid de tryck- skillnader och brandgastemperaturer som är aktuella. Läckage via kon- struktioner, installationer inom byggnad och klimatskärm bör beaktas. Hänsyn bör tas till tryckdifferenser som skapas av ventilationssystemet och som kan påverka möjligheten att öppna dörrar vid utrymning. Detta kan även gälla enskilda rum inom en brandcell. Regler om dörrar framgår av BBR avsnitt 5:335.


4.2.4 Godtagbar exponering vid brandgasspridning i ventilationssystem Allmänt råd Brandceller som innehåller utrymningsvägar eller sovande personer, t.ex. Vk3, Vk4, Vk5B och Vk5C, bör hänföras till skyddsnivå 1. övriga brand- celler kan hänföras till skyddsnivå 2. För brandceller i skyddsnivå 1 bör acceptabelt gränsvärde för brandgas- spridning vara 1 % av den mottagande brandcellens volym. För brandceller i skyddsnivå 2 bör acceptabelt gränsvärde för brand- gasspridning vara 5 % av den mottagande brandcellens volym.


4.3 Särskilda situationer 4.3.1 Trycksättning av utrymmen Allmänt råd Trycksättning kan användas för att ge ett skydd mot brand- och brandgas- spridning till utrymmen. SS-EN 12101-6 kan tillämpas för verifiering av trycksättning av trapphus. Som alternativ kan motsvarande metod användas för att verifiera att trycksättning av brandsluss eller annat utrymme ger ett tillräckligt skydd.


5 Skydd mot brandspridning mellan byggnader 5.1 Analysmodell Allmänt råd Begränsning av risken för brandspridning mellan byggnader kan exempelvis åstadkommas genom att – byggnader uppförs på ett tillräckligt avstånd från varandra, – oskyddade byggnadsdelars storlek begränsas, – brandbenägenheten hos exponerade ytor begränsas eller – brandens omfattning begränsas genom brandtekniska installationer såsom automatiskt släcksystem. Vid analys av brandspridning mellan byggnader bör de maximala strål- ningsnivåerna på den exponerade byggnaden inte vara högre än godtagbar nivå för samtliga aktuella scenarier.


5.2 Erfordrade brandscenarier Allmänt råd Erfordrade brandscenarier bör identifieras och motiveras så att de utgör en trolig värsta påfrestning för byggnadens brandskydd. Hänsyn bör tas till storlek på brandceller, öppningar och placering av angränsande byggnader. Avgiven strålning bör beräknas för fullständigt brandförlopp i den brand- cell som innebär störst risk för spridning av brand till närliggande byggnad.


5.2.1 Brandförlopp Allmänt råd Dimensionerande avgiven strålningsnivå från fönsterytor kan utgå från en förenklad modell med konstant värmestrålning från fönsterytorna enligt tabell 8. Tabellen gäller under förutsättning att fasadmaterial är utformat i lägst klass A2-s1,d0 och inte förväntas avge någon strålning.


Strålningsnivåer vid skydd mot brandspridning mellan byggnader Strålningsnivå, kW/m 2 Bostäder, kontor, samlingslokaler, öppna parkeringshus 84 Affärer, industrier, lager 168


För att bestämma brandförlopp och egenskaper för flammor som slår ut genom fönster kan SS-EN 1991-1-2 bilaga B tillämpas. Dimensionerande brandbelastning bör bestämmas med Boverkets allmänna råd (2013:11) om brandbelastning, BBRBE. Vid bestämningen av avgiven strålning bör hänsyn tas till om fasaden kan förväntas vara intakt under det dimensionerande brandförloppet. Ytor som bör ingå i bedömningen är t.ex. brännbara fasader, fönster och andra ytor som kan förväntas avge strålning. (BFS 2013:12).


5.2.2 Påverkan av automatiska släcksystem Allmänt råd Om brandcellen förses med automatisk vattensprinkleranläggning eller boendesprinkler kan följande reducering av brandpåverkan göras – utgående strålning enligt tabell 8 kan reduceras med 50 % eller – vid tillämpning av SS-EN 1991-1-2 kan dimensionerande brand- belastning reduceras till 60 % av sitt ursprungliga värde.


5.3 Godtagbar exponering mot intilliggande byggnad Allmänt råd Byggnader bör utformas så att strålningsnivån mot närliggande byggnad understiger 15 kW/m 2 i minst 30 minuter. Alternativa strålningsnivåer kan bestämmas utifrån fasadytornas utformning och material.


6 Dokumentation och kontroll 6.1 Dokumentation Allmänt råd En beskrivning av byggnader som helt eller delvis utformats enligt analytisk dimensionering bör i sin helhet redovisas som del av brandskydds- dokumentationen. Dokumentationen bör minst innehålla följande delar – vad som avviker i jämförelse med en förenklad dimensionering, – genomförd riskidentifiering, – dimensionerande förutsättningar och antaganden som verifieringen bygger på, – planer för drift och underhåll, – beskrivning och motivering av använda metoder och modeller, – redovisning av och genomförda beräkningar i sådan omfattning att beräkningsprocessen kan följas, – avvikelser från de allmänna råden i denna författning samt motiv till dessa och – slutsatser grundade på den analytiska verifieringen.


6.2 Kontroll av verifiering Allmänt råd Kontrollplanen enligt 10 kap. 6–8 §§ PBL bör innehålla följande kontroll- punkter: – Att samtliga avvikelser från förenklad dimensionering är verifierade. – Att dimensioneringskontroll är genomförd. – Att dimensioneringsförutsättningarna är riktiga. Om beräkningar används som underlag till scenarioanalys eller kvanti- tativ riskanalys bör beräkningarnas riktighet styrkas genom dimensioner- ingskontroll.  Med dimensioneringskontroll avses kontroll av dimensioner- ingsförutsättningar, bygghandlingar och beräkningar. Denna kontroll bör utföras av en person som inte tidigare har varit delaktig i projektet.


ByggaF - Metod för fuktsäker byggprocess

1.1 Bakgrund Fuktskador som drabbar våra hus är ett stort problem. Trots dagens moderna byggteknik är trenden inte vikande vad gäller dessa typer av skador. Fuktskador orsakar inte sällan en försämring av inomhusmiljön vilket i sin tur kan påverka människors hälsa negativt. För husägare medför fuktproblem ofta även stora oförutsägbara kostnader. Orsaken till att fuktskador uppstår i byggnader beror på en rad olika saker. Det kan handla om en oklar ansvarsfördelning, otydliga krav, brister i uppföljning, orealistiska tidsplaner, otydlig kommunikation mellan skedena, bristande kompetens, bristande rutiner för fuktsäkerhet men det kan också bero på att många olika och ofta nya typer av konstruktioner, material och komponenter används där materialen riskerar att brytas ner i närvaro av fukt, med emissioner, mikrobiell påväxt och beständighetsproblem som följd. Det är därför ytterst viktigt att utforma fuktsäkra konstruktioner bestående av material som tål den fuktbelastning som konstruktionen förväntas utsättas för under dess livslängd samt att säkerställa en lämplig miljö för byggnaden såväl under byggskedet som under driftsskedet. Krav på fuktsäkerhet kan i många fall komma i konflikt med andra krav såsom tillgänglighet, arkitektoniska och gestaltningsmässiga krav och energikrav och sådana konflikter måste hanteras och lösas genom hela byggprocessen.


1.2 Syfte Syftet med ByggaF är att lyfta fram fuktfrågorna tidigt i nybyggnads-, ombyggnads- och renoverings- projekt och på ett strukturerat sätt dokumentera de aktiviteter och åtgärder som krävs och utförs för att säkerställa en fuktsäker byggnad. Genom att formulera och ställa fuktkrav och krav på aktiviteter kan dessa arbetas in i programhandlingar, systemhandlingar, bygghandlingar och kontrollplaner etc. Det gör att viktiga system- och materialval samt produktionsmetoder som kommer att påverka byggnadens fuktsäkerhet kan göras redan från början.


1.3 Avsiktsförklaring Avsikten med branschstandarden är att beskriva ett standardiserat sätt att arbeta med fuktsäkerhet i byggprocessen baserat på den redan framtagna metoden ByggaF. Framtagandet av branschstandarden är finansierat av SBUF, deltagande företag och organisationer.


Ett antal personer från olika företag, institut, högskolor, branschorganisationer, konsulter och myndigheter har varit med och tagit fram branschstandarden. Dessa är: PEAB, NCC, Skanska, JM, SydArk Konstruera AB, Akademiska Hus, Polygon Sverige AB, FuktCom, SP, IVL, LTH, CTH, Sveriges Byggindustrier, FoU-Väst, Säker Vatten AB, Boverket och Byggherrarna. Branschstandarden förvaltas av Fuktcentrum.


2 Termer och definitioner För tillämpning av detta dokument gäller de termer och definitioner som anges i gällande BBR i tillägg till det som följer nedan.


2.1 Fuktsäkerhet Sannolikheten för att fukttillståndet avviker från intervallet mellan det lägsta tillåtna och det högsta tillåtna fukttillståndet bedöms som acceptabel.


2.2 Kritiskt fukttillstånd Fukttillstånd vid vilket ett materials avsedda egenskaper och funktion inte uppfylls. För mikrobiell påverkan är fukttillståndet kritiskt då tillväxt sker.


Faktorer med betydelse för den biologiska tillväxten, t ex temperatur och varaktighet samt deras samverkan kan ingå i bestämningen av det kritiska fukttillståndet.


ANM: Kritiskt fukttillstånd kan vara ett intervall som omfattar variation i gränstillståndet och osäkerhet i bestämningen av det.


2.3 Säkerhetsmarginal Osäkerhet i beräkningsmodell, ingångsparametrar (t ex materialdata) eller mätmetoder.


2.4 Högsta tillåtet fukttillstånd Högsta kritiska fukttillståndet minskat med en säkerhetsmarginal.


Enligt BBR: Vid bestämning av högsta tillåtna fukttillstånd ska kritiska fukttillstånd användas varvid hänsyn tas till osäkerhet i beräkningsmodell, ingångsparametrar (t ex materialdata och klimatdata) eller mätmetoder.


För material och materialytor, där mögel och bakterier kan växa, ska väl undersökta och dokumenterade kritiska fukttillstånd användas. Vid bestämning av ett materials kritiska fukttillstånd ska hänsyn tas till eventuell nedsmutsning av materialet. Om det kritiska fukttillståndet för ett material inte är väl undersökt och dokumenterat ska en relativ fuktighet (RF) på 75 % användas som kritiskt fukttillstånd.


2.5 Lägsta tillåtet fukttillstånd Lägsta kritiska fukttillståndet ökat med en säkerhetsmarginal.


ANM: Ett material kan få en oacceptabel krympning till följd av att lägsta kritiska fukttillståndet underskrids.


2.6 Tillåtet fukttillstånd Fukttillståndet mellan det lägsta tillåtna och det högsta tillåtna fukttillståndet. Ibland är tillåtet fukttillstånd begränsat ytterligare av ett maximalt fuktintervall mellan högsta och lägsta tillåtna fukttillståndet.


2.7 Fuktkänsliga konstruktioner Konstruktion eller byggnadsdel med hög sannolikhet att tillåtet fukttillstånd inte uppfylls och konsekvensen vid skada är betydande.


2.8 Fuktkälla Vatten i olika faser. ANM: Fuktkälla kan vara exempelvis regn, snö, is, smältvatten, kondensvatten, luftfukt, vattenånga i luften, byggfukt, överskottsfukt i material härrörande från tillverkningen eller byggtiden, vatten i och på marken eller läckage från installationer.


Enstaka fuktbelastning kan exempelvis vara läckage från vattenbärande installationer, vatten som används vid håltagning i betong, översvämning p.g.a. stopp i avlopp etc.


2.10 Aktörer 2.10.1 Fuktsakkunnig Person som har särskild kompetens och erfarenhet inom fuktsäkerhet och representerar byggherren.


ANM: Diplomerad Fuktsakkunnig enligt FuktCentrums metod för Fuktsäkerhet i Byggprocessen  FuktCentrum har utvecklat och administrerar en utbildning för fuktsakkunniga. Diplomerad Fuktsakkunnig är ett initiativ som stöds av FuktCentrum vid LTH, Lunds Tekniska Högskola, SP Sveriges Tekniska Forskningsinstitut, Föreningen Sveriges Byggnadsinspektörer samt Byggherrarna och Fastighetsägarna.


2.10.3 Projektörer Aktörer som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet. ANM: Med projektörer avses arkitekt, konstruktör, VVS-projektör m fl.


2.10.4 Entreprenörer Aktörer som producerar, monterar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet.


2.10.5 Leverantörer Aktörer som tillverkar och levererar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet.


2.10.6 Fuktsäkerhetsansvarig projektering Person hos respektive projektör som är ansvarig för att fuktsäkerhetsprojekteringen utförs och dokumenteras.


2.10.7 Samordnande fuktsäkerhetsansvarig projektering Person som i stora omfattande projekt kan utses för att samordna fuktsäkerhetsprojekteringen.


2.10.8 Fuktsäkerhetsansvarig produktion Person som är ansvarig för fuktsäkerhetsarbetet hos respektive leverantör eller entreprenör.


2.10.9 Samordnande fuktsäkerhetsansvarig produktion Person som i stora omfattande projekt kan utses för att samordna fuktsäkerhetsarbetet i produktionen. ANM: Kan vara den fuktsäkerhetsansvarige hos huvudentreprenören.


2.11 Dokument 2.11.1 Fuktsäkerhetsprogram Styrande dokument, eller del av andra styrande dokument, upprättat av byggherren som beskriver byggherrens krav på fuktsäkerhet.


ANM: Fuktsäkerhetsprogram upprättas före projekteringen. ANM: Byggherrens krav kan vara både tekniska krav och krav på hur arbetet med fuktsäkerhet ska bedrivas och dokumenteras i projektering, produktion och förvaltning.


ANM: Hela eller delar av fuktsäkerhetsprogrammet kan ingå i andra styrande dokument såsom miljöprogram, verksamhetsprogram, tekniska beskrivningar, etc.


2.11.2 Fuktsäkerhetsbeskrivning Beskriver projektets förutsättningar ur fuktsynpunkt samt objektsspecifika krav på hur fuktsäkerhet i detaljprojektering, produktion och förvaltning ska säkerställas.


ANM: I en utförandeentreprenad ska dokumentet upprättas av byggherrens fuktsakkunnig. I en totalentreprenad kan dokumentet upprättas av totalentreprenören som en beskrivning av hur de kommer att arbeta med fuktsäkerheten. ANM: Fuktsäkerhetsprogram upprättas före detaljprojekteringen.


2.11.3 Resultat från fuktsäkerhetsprojektering Beskrivning av konstruktionsutformning i handlingar, resultat från beräkningar, dokumentation av verifieringar och kontroller.


2.11.4 Fuktsäkerhetsplan Styrande dokument, upprättas av Fuktsäkerhetsansvarig produktion, som beskriver aktiviteter och kontroller som ska utföras i utförandeskedet för att uppfylla krav i fuktsäkerhetsprogrammet och fuktsäkerhetsbeskrivningen.


ANM: Fuktsäkerhetsplanen kan ingå i andra kontrollplaner. ANM: Fuktsäkerhetsplan kan även benämnas fuktplan.


2.11.5 Fuktsäkerhetsdokumentation Redovisande dokumentation som omfattar projektets samlade fuktsäkerhetsarbete.


2.12.1 Fuktsäkerhetsprojektering Systematiska åtgärder i projekteringsskedet samt de villkor som gäller för produktions- och förvaltningsskedet som syftar till att säkerställa att tillåtet fukttillstånd uppfylls under byggnadens livslängd.


ANM: Systematiska åtgärder kan vara riskanalys, bedömning, beräkning och provning som dokumenteras. ANM: Vissa byggnadsdelar har kortare livslängd än byggnaden.


ANM: En fuktgranskning bör innehålla en analys av sannolikheten att högsta tillåtna fukttillståndet överskrids samt konsekvensen av detta. ANM: Ska utföras av fuktsäkerhetsansvarig projektör (egenkontroll).


ANM: Kan utföras av fuktsakkunnig eller av tredje part (extern kontroll) på handlingar (beskrivningar, ritningar etc) som tillhandahålls.


2.12.4 Fuktrond Inspektion på byggarbetsplatsen med syfte att kontrollera att arbetet utförs enligt fuktsäkerhetsplanen.


ANM: Fuktronden kan utföras i samband med andra ronder under utförandeskedet exempelvis miljörond.


2.12.5 Fuktsäkerhetsåtgärder produktion Aktiviteter som säkerställer att material och konstruktioner inte utsätts för fukttillstånd som avviker från det tillåtna fukttillståndet.


ANM: Ex. på fuktsäkerhetsåtgärder under byggskedet kan vara fuktsäker materialhantering, väderskydd och intäckning, uttorkningsklimat, byggvärme, avfuktning, fuktronder, fuktmätning, vattendammsugning etc.


2.12.6 Fuktkontroll Inspektion, mätning eller analys med avseende på fukt. ANM: Exempel på fuktkontroll kan vara: • Mottagningskontroll: Inspektion, mätning eller analys med avseende på fukt av byggvara eller material vid ankomst till byggplats. • Fuktmätning: Att med vald metod bestämma en storhet hos ett material som direkt eller indirekt är relaterat till materialets fukttillstånd.


3 Beskrivning av metoden 3.1 övergripande beskrivning Branschstandarden ByggaF omfattar en metod som säkerställer, dokumenterar och kommunicerar fuktsäkerheten i hela byggprocessen, från planering till drift och förvaltning. Metoden innebär ett arbetssätt för att uppfylla samhällets krav och byggherrens krav på fuktsäkerhet.


\"Under varje rubrik i standarden finns text som är \"ska-krav\" som måste uppfyllas. Dessutom finns vägledningstext som kan förtydliga, förklara eller ge exempel på vad ska-kravet innebär. Vägledningen kan även innehålla råd.\"


3.2 Lagstiftning, byggregler, branschregler och monteringsanvisningar I Plan och Bygglagen (PBL) finns bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. Bestämmelserna syftar till att främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö. I PBL regleras plangenomförandet och bygglovsprocessen och de väsentliga egenskapskraven anges. Ett krav är skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö. I Plan och byggförordningen (PBF) finns mer detaljerade bestämmelser än i PBL För egenskapskravet på ett byggnadsverk om skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö anges i PBF att ett byggnadsverk ska var projekterat och utfört på sådant sätt att fukt i delar av byggnadsverket eller på dess ytor inte medför oacceptabel risk för hygien eller hälsa. (PBF 3 kap.9§).


Boverkets byggregler (Boverkets författningssamling BFS) innehåller föreskrifter och allmänna råd för de tekniska egenskapskraven i PBF. Föreskrifterna anger samhällets minimikrav på byggnader och de är huvudsakligen formulerade som funktionskrav. I anslutning till föreskrifterna så finns allmänna råd. Dessa är nivåsättande för att föreskriften ska vara uppfylld. Genom att följa de allmänna råden så kan man uppfylla föreskriften. Väljer man att inte följa ett allmänt råd så ska det alternativa utförandet vara minst lika bra som utförandet i det allmänna rådet. Boverkets regelsamling (BBR) omfattar författningssamlingen och en läsanvisning.


Samhällets minimikrav på en byggnads fuktsäkerhet finns i Boverkets byggregler, avsnitt 6:5 för nybyggnad och 6:95 för ändring av byggnad.


Branschregler, exempel Säker Vatteninstallation, är utföranderegler som uppfyller kraven i BBR och är branschens erfarenhet på bra utförande. Utförande enligt branschregler är att betrakta som fackmässigt utförande. Försäkringsbolagen ställer krav på utförande enligt branschregler för att försäkringen ska gälla fullt ut. Idag finns branschregler för VVS-installationer, Säker Vatteninstallation och för tätskikt BBV, GVK och MVK.


Från den 1:e juli 2013 ska byggprodukter som omfattas av en harmoniserad standard vara CE märkta och ha en prestandadeklaration. Byggprodukttillverkarna ska ange vilka egenskaper deras produkter har och hur de ska användas och monteras för att uppfylla den funktion som leverantören anger att produkten har. En CE märkning är en tillförlitlig redovisning av vissa prestanda så att olika fabrikat kan jämföras. Med hjälp av de uppgifterna får man avgöra om produkten är lämplig för avsedd användning. Den innehåller inget godkännande och är inte ett mått på produktens kvalitet.


3.3 Byggherren är ansvarig Byggherren är den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, ombyggnads-, renoverings-, rivnings-, eller markarbeten. Byggherren ska se till att detta genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden enligt Plan och Bygglagen (PBL), eller föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av lagen. Om åtgärden är lov- eller anmälningspliktig ska byggherren se till att den kontrolleras enligt den kontrollplan som byggnadsnämnden fastställer i startbeskedet. (10 kap.5 §). Föreskrifter finns i bland annat Boverkets byggregler som ställer samhällets minimikrav på byggnaden.


För att byggnaden ska bli rätt projekterad och utförd så bör byggherren anlita lämplig kompetens för de olika arbetsuppgifterna. I många fall anlitar byggherren en projektledare som sin förlängda arm i byggprocessen. Byggherren har dock fortfarande kvar ansvaret för att lagar och regler följs.


Byggherren har inte alltid tillräcklig kunskap eller tid för att driva och följa upp fuktsäkerhetsarbetet i projektet. Det kan då vara till stor hjälp för byggherren att anlita en person som är sakkunnig inom fuktsäkerhet, en fuktsakkunnig . Den fuktsakkunnige kan hjälpa byggherren att ställa krav på fuktsäkerhet och att följa upp att kraven uppfylls.


3.4 Organisation för fuktsäkerhetsarbetet Det praktiska fuktsäkerhetsarbetet utförs däremot av alla berörda aktörer, projektörer, entreprenörer och leverantörer.


Fördelning av ansvar för olika aktiviteter i olika skeden kan variera med olika entreprenadformer. Beroende på upphandlingsform kan ansvarsgränsen förflyttas mellan systemprojektering, detaljprojektering och produktion. I kontraktsformer där entreprenören även har rollen som projektör ska entreprenören även ta ansvar för det som i detta dokument benämns projektörernas aktiviteter och ansvar. I totalentreprenader ligger ansvaret för att löpande följa upp fuktsäkerhetsarbetet hos en samordnande fuktsäkerhetsansvarig produktion. Byggherren upprättar vanligtvis fuktsäkerhetsbeskrivningen men i totalentreprenad så kan byggherren vilja överlåta allt ansvar på entreprenören. I dessa fall så kan totalentreprenören utföra fuktsäkerhetsbeskrivningen på uppdrag av byggherren. Informationen i fuktsäkerhetsbeskrivningen kan även återfinnas i andra dokument.


Vägledning: Fuktsakkunnig kan vara en person som är diplomerad eller certifierad fuktsakkunnig eller har motsvarande kompetens och erfarenhet. Undantag kan göras om projekten är mindre omfattande och mindre komplexa.


Vägledning: Fuktsakkunnig tillsammans med projektörer identifierar och analyserar ur fuktsynpunkt kritiska förutsättningar. Förslagsvis användas checklistor för att göra fuktriskidentifiering i tidiga skeden.


4.3 Besluta om byggherrens fuktsäkerhetskrav Byggherren ska besluta om vilka fuktsäkerhetskrav som ska ställas i projektet. Fuktsäkerhetskraven ska gå att verifiera och följa upp. Kraven ska omfatta både tekniska krav och krav på aktiviteter och kompetens. Fuktsäkerhetskraven ska dokumenteras i ett fuktsäkerhetsprogram, fuktsäkerhetsbeskrivningen eller i andra handlingar.


Vägledning: Exempel på tekniska krav kan vara högsta tillåtna fukttillstånd för olika material vid montage och inbyggnad, krav på att mätningar ska utföras med en viss mätmetod och viss frekvens, krav på att material och konstruktioner ska skyddas mot uppfuktning etc. Krav på ett visst konstruktionsutförande kan förekomma i vissa fall. Krav på att materialskikt och lösningar är verifierade och utvärderade med skarvar, anslutningar vid genomföringar och mot byggdetaljer.


Byggherren bör även ställa krav på att kompetens hos den personal som arbetar i projektet. Ett krav kan t ex vara att projektets fuktsäkerhetsansvariga har en viss fuktkompetens och att alla projektdeltagare har genomgått en fuktutbildning.


Byggherren bör också ställa krav på att vissa aktiviteter genomförs. Det kan till exempel handla om att de olika aktörerna ska delta på informationsmötet om fuktsäkerhet, regelbundna fuktmöten, att man ska genomföra fuktronder och att man ska följa vissa rutiner för att dokumentera fuktsäkerhetsarbetet. Det är viktigt att kraven formuleras så att de går att följa upp samt att det är tydligt vem som är ansvarig för att kravet uppfylls samt vilka konsekvenserna blir och vilka åtgärder som ska vidtas om kravet inte uppfylls.


Byggherren kan ställa krav på att konstruktioner, skikt och lösningar bör helst vara provade och utvärderade. Om projektörer tar fram lösningar och utför beräkningar, materialleverantörer deklarerar bestyrkta materialegenskaper och entreprenörer säkerställer korrekt utförande utifrån projekteringshandlingar, så är det ändå inte självklart att slutresultatet blir bra så länge inte konstruktionen eller lösningen har den rätta förutsättningen, alltså har provats och utvärderats som ett system. Produktsystem eller byggsystem bör monteras av utbildade montörer för att åstadkomma förväntat resultat.


4.4 Besluta om åtgärder vid avvikelser Byggherren ska beskriva hur avvikelser ska hanteras och vilka åtgärder som ska göras om avvikelser uppstår. åtgärden ska uppfylla byggherrens och samhällets krav.


Vägledning: Avvikelser från fuktsäkerhetskraven bör hanteras enligt samma rutiner som andra avvikelser och dokumenteras i avvikelserapporter. I avvikelserapporten ska det finnas förslag på åtgärder och hur de ska följas upp.


4.5 Besluta om rutiner för uppföljning Byggherren ska beskriva de metoder som ska användas i projektet för att följa upp att kraven uppfyllts.


Vägledning: Byggherren specificerar till exempel på vilka möten som aktörerna ska delta samt när och hur man ska gå igenom vad som har utförts samt i vilken form resultatet ska dokumenteras. Exempel på aktiviteter kan vara: • Byggherrens krav på fuktsäkerhet presenteras på ett startmöte för projektörer. • Fukt är en punkt på dagordningen på projekteringsmöten. • Projektörerna dokumenterar fuktsäkerhetsprojekteringen och överlämnar till byggherren. • Byggherrens krav på fuktsäkerhet presenteras på ett startmöte för entreprenörer och leverantörer. Projektörerna presenterar vid detta möte resultatet från fuktsäkerhetsprojekteringen. • Fukt är en punkt på dagordningen på byggmöten. • Fuktsäkerhetsansvarig produktion genomför och dokumenterar fuktronder på byggplatsen.


• Fuktsakkunnig genomför egna fuktronder eller tillsammans med fuktsäkerhetsansvarig produktion. • Entreprenören samlar in underlag från sitt arbete samt från underentreprenörer och leverantörer och överlämnar det till byggherren eller till fuktsakkunnig. • Fuktsakkunnig sammanställer fuktsäkerhetsdokumentationen. • Fuktsakkunnig och entreprenören presenterar fuktsäkerhetsdokumentationen för förvaltningsorganisationen.


4.6 Formulera fuktkrav och krav på aktiviteter i kontraktshandlingar Byggherrens krav på fuktsäkerhet ska åberopas i de kontraktshandlingar som berör fuktsäkerhet. Fuktsäkerhetsprogrammet, eller dylikt, ska innehålla krav på att ByggaF ska följas.


Vägledning: Byggherrens krav på fuktsäkerhet kan formuleras i fuktsäkerhetsprogram eller återfinnas i andra dokument. Fuktsäkerhetsprogrammet kan innehålla: • Byggherrens krav på fuktsäkerhet, dock lägst samhällets krav på fuktsäkerhet med hänvisning till regelverk. • Projektets förutsättningar ur fuktsynpunkt, t ex hur byggnaden ska användas. • Krav på rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet ska genomföras och dokumenteras i projektet. • Krav på rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet i förvaltningsskedet ska genomföras och dokumenteras • Krav på rutiner för uppföljning och verifiering av fuktsäkerhetsarbetet genom hela processen.


5 Fuktsäkerhet i projekteringsskedet 5.1 Systemhandling 5.1.1 Information till projektörer om byggherrens fuktsäkerhetskrav och metoder för uppföljning


Fuktsakkunnig ska informera projektörerna om fuktsäkerhetskraven och de metoder som kommer att användas för uppföljning av att kraven uppfylls.


Vägledning: I samband med informationen om byggherrens krav är det lämpligt att berätta om varför man ställt kraven och vad konsekvensen blir om kraven inte uppfylls. Det kan också vara lämpligt att kombinera informationen med en allmän utbildning i fuktsäkerhet för att aktörerna ska få en gemensam kunskapsgrund. Det är även lämpligt att byggherren vid detta tillfälle berättar allmänt om projektet och projektets mål och krav och hur det ska genomföras för att aktörerna ska se helheten i projektet. Syftet är att skapa en gemensam målbild och få alla aktörer att arbeta mot det gemensamma målet.


5.1.2 Utse fuktsäkerhetsansvarig projektering Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska utse en person som är ansvarig för att utföra fuktriskanalys och kontroll av att systemvalen uppfyller fuktsäkerhetskraven samt att detta dokumenteras och redovisas för fuktsakkunnig och byggherren.


5.1.3 Presentera rutin för fuktsäkerhetsprojektering Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska presentera en rutin för hur de ska utföra fuktriskanalys och kontroll av att systemvalen uppfyller fuktsäkerhetskraven samt hur detta ska dokumenteras.


5.1.4 Fuktsäkerhetsprojektering Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska följa rutinen för fuktsäkerhetsprojektering. Se rutin för fuktsäkerhetsprojektering under avsnitt 5.3.3 nedan.


5.1.5 Fuktriskanalys Projekteringsgruppen ska gemensamt utföra och dokumentera en fuktriskanalys. Projekteringsledaren är ansvarig för samordning av fuktriskanalysen. Ny fuktriskanalys ska utföras om förutsättningar ändras.


Vägledning: Förslagsvis användas checklistor för att göra fuktriskidentifiering och fuktriskanalys i olika skeden. ändrade förutsättningar omfattar även ändrad användning av lokaler eller ändrad styrning av installationer eller klimat.


Respektive aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska utföra kontroll av att system och material uppfyller fuktsäkerhetskraven. System- och materialval och motiv för att välja dessa ska dokumenteras.


Vägledning: Läsanvisning till BBR 2012, kap. 6.5. 5.1.7 Beslut om särskilda fuktsäkerhetskrav i produktionen


Byggherren ska ta beslut om krav som föranleds av system- och materialval och ska formuleras i förfrågningsunderlag.


Vägledning: Kraven kan exempelvishandla om hur fuktkänsliga material och system ska skyddas mot fukt under produktionsskedet och om vilken typ av väderskydd som ska användas.


5.2 Fuktsäkerhetsbeskrivning En fuktsäkerhetsbeskrivning kan upprättas efter systemhandlingsskedet som komplement till fuktsäkerhetsprogrammet.


Vägledning: Efter systemhandlingsskedet kan en fuktsäkerhetsbeskrivning upprättas som sammanfattar kraven på detaljprojektering och produktion. För att upprätta en fuktsäkerhetsbeskrivning kan mallen för fuktsäkerhetsbeskrivning användas. Fuktsäkerhetsbeskrivningen kan innehålla: • Byggherrens krav på fuktsäkerhet, dock lägst samhällets krav på fuktsäkerhet (hänvisning till regelverk). • Projektets förutsättningar ur fuktsynpunkt. • Rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet i projekteringen ska genomföras och dokumenteras. • Rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet i produktionen ska genomföras och dokumenteras. • Rutin för överlämnande av dokumentation till byggherre vid projektavslut. • Rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet i förvaltningsskedet ska genomföras och dokumenteras. • Rutiner för uppföljning och verifiering av fuktsäkerhetsarbetet genom hela processen. Informationen kan även ingå i annan handling.


5.3 Detaljprojektering 5.3.1 Information till projektörer om byggherrens fuktsäkerhetskrav och metoder för uppföljning


Vägledning: I samband med att informationen ges om byggherrens krav är det lämpligt att informera om varför man ställt kraven och vad konsekvensen blir om kraven inte uppfylls. Det kan också vara lämpligt att kombinera informationen med en allmän utbildning i fuktsäkerhet för att aktörerna ska få en gemensam kunskapsgrund. Det är även lämpligt att byggherren vid detta tillfälle berättar allmänt om projektet och projektets mål och krav och hur det ska genomföras för att aktörerna ska se helheten i projektet. Syftet är att skapa en gemensam målbild och få alla aktörer att arbeta mot det gemensamma målet.


5.3.2 Utse fuktsäkerhetsansvarig projektör Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska utse en person som är ansvarig för att fuktsäkerhetsprojektering utförs, dokumenteras och redovisas för fuktsakkunnig och byggherren.


5.3.3 Rutin för fuktsäkerhetsprojektering Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska följa rutinen för fuktsäkerhetsprojektering nedan.


5.3.3.1 Fuktkänsliga konstruktioner och detaljer Fuktkänsliga konstruktioner, detaljer och arbetsmoment ska identifieras.


Vägledning: På liknande sätt som för statisk dimensionering görs en dimensionering för fukt där konstruktionerna och detaljer kontrolleras så att de klarar de olika fuktbelastningarna som de kan komma att utsättas för.


5.3.3.2 Identifiera fuktkällor och fuktbelastningar Byggnadsdel för byggnadsdel ska belastas med alla tänkbara fuktkällor.


Vägledning: Fuktkällor kan vara regn (vertikalt och horisontellt), snö, smältvatten från is och snö, luftfukt, vattenånga från människor, växter, matlagning, tvätt och dusch samt byggfukt som finns i materialet när det monteras etc. Fuktkällor kan också vara fukt som under byggtiden i samband med transport, lagring eller efter montage belastar byggnaden eller byggnadsmaterialen i form av nederbörd eller markfukt, vatten och vattenånga från marken och vatten från installationer.


5.3.3.3 Uppskatta fukttillstånd Fukttillstånden som de olika byggnadsdelarna utsätts för ska uppskattas och beskrivas hur de varierar i tiden.


Vägledning: Fukttillståndet i materialet kan uppskattas med olika metoder, kvantitativa och kvalitativa. Till hjälp finns olika typer av beräkningsverktyg, vägledningar och riktlinjer. Exempel på olika fuktberäkningsverktyg är: WUFI, TorkaS 3.2, BIDry. För rutiner för beräkningar hänvisas till RäknaF.


5.3.3.4 Tillåtna fukttillstånd Projektörerna ska undersöka om uppskattade fukttillstånd ligger inom de tillåtna fukttillstånden.


Vägledning: Gå igenom alla fuktbelastningar och kontrollera med stöd av beräkningar, provningar eller dokumentation från långsiktigt beprövade lösningar så högsta tillåtna fukttillstånd inte överskrids i någon byggnadsdel (BBR 6:53). Högsta tillåtna fukttillstånd bestäms av materialens kritiska fukttillstånd inklusive en säkerhetsmarginal. Projektören väljer säkerhetsmarginal med hänsyn till osäkerheten i projekteringsmetod samt klimat- och materialdata.  Materialens kritiska fukttillstånd är det fukttillstånd vid vilket ett materials avsedda egenskaper och funktion inte uppfylls.  Kritiskt fukttillstånd för mögel och bakterier kan bestämmas av att materialet väl undersökt och dokumenterat genom provning. För material som inte är väl undersökt och dokumenterat ur mögelssynpunkt anger BBR att kritiska fukttillståndet ska vara 75 % Relativ fuktighet (BBR 6:52). Materialtillverkare och beställare kan också ställa krav på högsta eller lägsta tillåtna fukttillstånd av andra orsaker. Det kan handla om missfärgning, fysikalisk nedbrytning (frostsprängning), kemisk nedbrytning (korrosion av metaller, förtvålning av golvlim), biologisk nedbrytning (röta, blånad), hälsorisker (lukt, luftfuktighet, kvalster, emissioner, mögel), hållfasthet, deformation och fuktbetingade rörelser (svällning, krympning) och nedsatt isolerförmåga.


5.3.3.5 Fuktriskanalys Projekteringsgruppen ska gemensamt utföra och dokumentera en fuktriskanalys. Projekteringsledaren är ansvarig för samordning av fuktriskanalysen. Ny fuktriskanalys ska utföras om förutsättningar ändras.


Vägledning: Förslagsvis användas checklistor för att göra fuktriskidentifiering och fuktriskanalys i olika skeden. ändrade förutsättningar omfattar även ändrad användning av lokaler eller ändrad styrning av installationer eller klimat.


Vägledning: För att få en uppfattning om fuktsäkerheten för en byggnad eller byggnadsdel kan man göra en fuktriskanalys. Metoden med säkerhetsfaktorer som används i statisk dimensionering är svår att applicera vid fuktsäkerhetsprojektering, däremot kan man göra en kvalificerad bedömning av sannolikheten att något inträffar och konsekvensen av detta d v s risken för fuktskada eller annan olägenhet orsakad av fukt uppstår. För att göra en riktig riskanalys krävs att varje beräkningsparameter beskrivs med en fördelningskurva. Beräkningen utförs sedan med ett slumpmässigt värde ur de olika parametrarnas fördelningskurvor. Genom att göra ett stort antal beräkningar får man ett statistiskt underlag utifrån vilket man kan utläsa en risk för att t ex fukttillståndet i ett material överstiger ett visst värde. Hänsyn måste tas till samvariation mellan olika parametrar. Detta är komplext men börjar användas mer och mer vid olika typer av dimensionering.


Vägledning: Teoretisk bedömning av regn-, vatten- och lufttäthet är inte tillräcklig och ger inte svar på om tätheten kan uppnås praktiskt. Därför bör helhetsfunktionen beaktas när material och produkter sätts samman till ett komplett system eftersom ett materialskikt eller lösning ska fungera fullgott oberoende av om det finns skarvar, fogar, genomföringar och anslutningar. Detta bör vara verifierat. Ingående tätningsprodukter/material bör också vara kompatibla med varandra och underlaget samt att produkterna bör vara livslängdsverifierade.


5.3.3.6 Anpassning av utformningen Konstruktioner, system, material ska väljas och utformas så att risken för skada eller annan olägenhet minimeras.


Vägledning: Anpassa utformningen av byggnadsdelen och val av material till de fuktbelastningar som kan tänkas förekomma på ett sådant sätt att risken för att skador eller andra olägenheter uppstår minimeras.


5.3.3.7 Underlag för uppföljning i produktionsskedet Kontroller och verifieringar som krävs i produktionsskedet utifrån valda konstruktioner, system och material ska redovisas och dokumenteras.


Vägledning: I fuktsäkerhetsprojekteringen framkommer en mängd olika saker som ska kontrolleras och följas upp i produktionsskedet. Dessa dokumenteras och presenteras inför produktionen.


5.3.3.8 Dokumentera fuktsäkerhetsprojekteringen Förutsättningar och resultat från fuktsäkerhetsprojekteringen ska redovisas på ett systematiskt sätt så att det är lätt att följa vilka åtgärder som har utförts för att säkerställa att byggnaden uppfyller fuktsäkerhetskraven.


Vägledning: Alla handlingar granskas. Redovisningen kan göras som kommentarer och markeringar på ritning och som kommentarer i tabellform med hänvisning till handling och läggas som en bilaga till fuktsäkerhetsbeskrivningen.  I projekteringens slutfas ska fuktsäkerhetsansvariga projektörer göra en granskning av projektörens handingar med avseende på fuktsäkerhet. Fuktgranskningen ska dokumenteras.


5.3.4 Uppföljningsmöten med projektörerna Fuktsakkunnig ska ha regelbundna möten med projektörerna för att följa upp fuktsäkerhetsprojekteringen. Mötena dokumenteras med protokoll.


5.3.5 Granskning av fuktsäkerhetsprojekteringen Fuktsakkunnig ska granska att projektörerna utfört och dokumenterat fuktsäkerhetsprojekteringen samt att de kontrollerat att handlingarna uppfyller fuktsäkerhetskraven.


Vägledning: Fuktsakkunnig bör i begränsad omfattning göra en granskning av handlingarna med avseende på fuktsäkerhet. Resultatet ska dokumenteras.


5.3.6 Samla in underlag för fuktsäkerhetsdokumentation Fuktsäkerhetsansvarig projektering samlar in underlag och dokumentation från sitt eget fuktsäkerhetsarbete samt fuktsäkerhetsarbete som utförts av eventuella underentreprenörer och underleverantörer och överlämnar det till fuktsakkunnig.


Fuktsakkunnig med stöd av projektörerna ska informera huvudentreprenörer om resultatet från fuktsäkerhetsprojekteringen.


Fuktsakkunnig ska informera entreprenörerna och leverantörerna om fuktsäkerhetskraven och de metoder som kommer att användas för uppföljning av att kraven uppfylls.


Respektive projektör ska delge fuktsäkerhetsansvarig produktion skriftlig dokumentation avseende identifierade kritiska moment, konstruktioner och installationer som framkommit vid fuktsäkerhetsprojekteringen. I dokumentationen ska det framgå vilken typ av åtgärd och dokumentation som krävs av fuktsäkerhetsansvarig produktion för att minska risken för att fuktskador och andra olägenheter orsakade av fukt uppstår i produktionen.


Vägledning: I samband med informationen om byggherrens krav är det lämpligt att informera om varför man ställt kraven och vad konsekvensen blir om kraven inte uppfylls. Det kan också vara lämpligt att kombinera informationen med en allmän utbildning i fuktsäkerhet för att aktörerna ska få en gemensam kunskapsgrund. Det är även lämpligt att byggherren vid detta tillfälle berättar allmänt om projektet och projektets mål och krav samt hur det ska genomföras för att aktörerna ska se helheten. Syftet är att skapa en gemensam målbild och få alla aktörer att arbeta mot det gemensamma målet. Dokumentationen från projektören kan bestå i bygghandlingar samt kontrollpunkter som föreslagits i fuktsäkerhetsprojekteringen som ska infogas i fuktsäkerhetsplanen.


6.3 Utse fuktsäkerhetsansvarig produktion Varje aktör som producerar, monterar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska utse en person som är ansvarig för att fuktsäkerhetsarbetet i produktionsskedet utförs, dokumenteras och redovisas för byggherren.


Vägledning: Fuktsäkerhetsansvarig produktion är en person som har god kännedom om Bygga F, har teoretisk dokumenterad kunskap om fukt i luft och material. Personen har tillräcklig kunskap avseende fuktmätning i luft, trä och betong. Om det finns många personer som är fuktsäkerhetsansvarig produktion kan en av dessa utses som samordnande gentemot byggherren och byggherrens fuktsakkunnige. Fuktsäkerhetsansvarig produktion kan överlåta delar av fuktsäkerhetsarbetet till olika aktörer som då själva ska utse en person som är ansvarig för att fuktsäkerhetsarbetet i produktionsskedet utförs, dokumenteras och redovisas för fuktsäkerhetsansvarige som informerar byggherrens fuktsakkunnige samt infogar detta material i fuktdokumentationen.


Fuktsäkerhetsansvarig produktion ska identifiera fuktkänsliga moment, konstruktioner och installationer som är betydelsefulla i produktionen.


Vägledning: Exempel kan vara tätskikt på golv och väggar i våtutrymme samt i dolda utrymmen där risk för utläckande vatten eller kondens kan förekomma, läckageindikering i dolda utrymmen som t ex schakt, inklädnader eller köksskåp.


6.5 Upprätta fuktsäkerhetsplan En fuktsäkerhetsplan ska upprättas av fuktsäkerhetsansvarig produktion. Fuktsäkerhetsplanen beskriver vilka fuktsäkerhetsåtgärder som kommer att utföras för att skydda byggnaden och byggmaterialen mot skadlig fukt under produktionen och ska även omfatta de kontrollpunkter som identifierats under projekteringen. Fuktsäkerhetsansvarig produktion ska se till att aktiviteter enligt fuktsäkerhetsplanen utförs.


Vägledning: När projektörerna tagit hänsyn till fuktsäkerheten är det helt avgörande hur fuktsäkerheten sköts under själva produktionsfasen. Om någon av faserna mottagning, lagring, inbyggnad, skydd och uttorkning av byggfukt missköts så att materialet utsätts för stor fuktbelastning kan materialet skadas så att det senare måste bytas. I detta arbete har alla på bygget en viktig roll och det är därför angeläget att kunskap om fuktsäkerhet sprids till samtliga. Fuktsäkerhets- ansvarig produktion ska vidare se till att erforderliga mätningar, kontroller, fuktsäkerhetsrutiner m.m. utförs i tid och redovisas. Om brister uppstår i fuktsäkerhet ska denne rapportera detta till sin uppdragsgivare samt föreslå lämplig åtgärd för korrigering. Se även avvikelsehantering.


Fuktsäkerhetsplanen innehåller även de kritiska byggnadsdelar och moment som identifierats och överlämnats av projektörerna efter fuktsäkerhetsprojekteringen. Eventuella tillägg av fuktkritiska moment och konstruktioner som uppdagas av fuktsäkerhetsansvarig produktion innan eller under byggskedet ska infogas i fuktsäkerhetsplanen.


6.6 Byggherrens uppföljningsmöten med entreprenörer och leverantörer Byggherrens fuktsakkunnig ska sammankalla till, genomföra och dokumentera regelbundna uppföljningsmöten med entreprenörer och leverantörer.


Vägledning: Under produktionsfasen har arbetsplatsens fuktsäkerhetsansvarige det övergripande ansvaret för att fuktsäkerhetsplanen följs, hanterar och skriver avvikelserapporter samt att löpande information om fuktsäkerhetsarbetet redovisas vid byggmöten och att underlag för fuktsäkerhetsdokumentation upprättas och överlämnas till byggherrens fuktsakkunnig.


6.7 Fuktronder Fuktsäkerhetsansvarig produktion ska genomföra och dokumentera fuktronder på byggplatsen med en intensitet som beslutas gemensamt av entreprenören och byggherren och beror på vilka aktiviteter som pågår.


Fuktsakkunnig ska genomföra fuktronder själv eller tillsammans med fuktsäkerhetsansvarig produktion.


Vägledning: Antal och tidpunkter för fuktronder planeras inför respektive skede. Det bör även göras en planering för att utgöra fuktronder vid akuta behov. Vid fuktronden noteras relevanta observationer och foton tas för att bifoga


dokumentationen. Dokumentation från fuktronderna samlas i en speciell digital mapp eller pärm alternativt flik för fuktsäkerhetsdokumentation i produktionspärmen.


6.8 Mätning och kontroller Fuktsäkerhetsansvarig produktion ansvarar för att mätningar och kontroller enligt fuktsäkerhetsplanen utförs och dokumenteras.


6.9 Dokumentera avvikelser från fuktsäkerhetsplanen Fuktsäkerhetsansvarig produktion ansvarar för att dokumentera avvikelser från fuktsäkerhetsplanen och rapportera föreslagen åtgärd till byggherrens fuktsakkunnig.


Vägledning: Fuktsäkerhetsansvarig produktion stämmer av avvikelserna och avsedd åtgärd med byggherren. Avvikelsen bör följas upp med en redovisad åtgärd.


6.10 Slutet av produktionsskedet 6.10.1 Samla in och upprätta underlag för drift- och underhållsinstruktioner avseende fuktsäkerhet


Fuktsäkerhetsansvarig produktion samlar in underlag för drift- och underhållsinstruktioner avseende fuktsäkerhet från underentreprenörer och leverantörer och överlämnar till fuktsakkunnig.


6.10.2 Samla in underlag för fuktsäkerhetsdokumentation Fuktsäkerhetsansvarig produktion samlar in underlag från sitt fuktsäkerhetsarbete samt från underentreprenörer och leverantörer och överlämnar till fuktsakkunnig.


6.11 Fuktsäkerhetsdokumentation Fuktssakkunnig sammanställer fuktsäkerhetsdokumentation från projektering och produktion och överlämnar den till byggherren.


Vägledning: All dokumentation som är relevant för byggnadens fuktsäkerhet sammanställs till ett slutdokument som benämns fuktsäkerhetsdokumentation. Fuktsäkerhetsdokumentationen bör överlämnas till byggherren senast vid slutbesiktning. Fuktsäkerhetsdokumentationen bör innehålla: • Byggherrens fuktsäkerhetskrav • Fuktsäkerhetsbeskrivning • Redovisning av fuktsäkerhetsprojekteringen • Uppdaterad fuktsäkerhetsplan • Fuktrondsprotokoll • Relevant märkning, produktgodkännande och intyg som är relevanta för byggnadens fuktsäkerhet • Revideringar av konstruktioner, materialval och utföranden som kan påverka den framtida fuktsäkerheten • Resultat från beräkningar • Resultat från mätning och kontroller enligt fuktsäkerhetsplan • Avvikelserapporter och redovisning av utförda åtgärder


• Kvalitetsdokument enligt BKRs branschregler för våtrum, MVK måleribranschens regler för våtrum, GVKs branschregler Säkra våtrum och intyg om säker vatteninstallation. • Instruktioner för drift och underhåll relevanta för fuktsäkerheten t ex rensning av dagvattenbrunnar, ev. mjukfogningar som behöver översyn och underhåll mm • Besiktningsprotokoll och utlåtanden som rör fuktsäkerhet • övrig dokumentation (ex. foton, protokoll från möten där fuktfrågor behandlats)


Byggherrens fuktsakkunnig och fuktsäkerhetsansvarig produktion ska ha en genomgång med ansvarig förvaltare och driftsansvarig om byggnadens fuktkritiska konstruktioner samt vilka åtgärder som ska utföras för att säkerställa att fuktsäkerheten upprätthålls.


7.2 Fuktronder i förvaltningsskedet Fastighetsägaren är ansvarig för att driftronder utförs i driftskedet där fukt är en aspekt.


Vägledning: Kontroller i driftskedet kan vara rensning av brunnar, avvattningssystem, breddavlopp, utrymmen för fogar i inbyggnader, installationsschakt och kopplingsskåp, läckageindikering från schaktbottnar, motfyllda eller vattentryckutsatta byggnadsdelar, anslutningsdetaljer, befuktade utrymmen, kyl och frys rum etc. Detta framgår av drift- och skötselinstruktioner.


Vattenskador kostar miljardbelopp årligen. För den enskilde bostadsrätts-  innehavaren eller villaägaren kan detta betyda tiotusentals kronor. GVK – AB Svensk Våtrumskontroll bildades därför 1988 och har sedan dess arbetat för att minska vattenskadorna i våtrum  – det vill säga utrymmen där golv och vägg kontinuerligt utsätts för vatten, till exempel bad- och duschrum, tvättstuga eller wc.


Säkra Våtrum bygger på att våra utbildade fackmän – de GVK-auktoriserade företagen – får rätt förutsättningar att kunna installera säkra material på ett fack- mässigt sätt. Dessutom kontrollerar de tätheten på godkända tätskikt i våtrummen med GVKs unika metod för täthetsprovning.


GVK är Sveriges enda organisation för säkra utföranden av våtrum, som representerar brukare, förvaltare, försäkringsbolag och byggherrar. GVK lägger grunden för säkra konstruktionslösningar utan att marknadsintressen går före funktion.


Säkra Våtrum är GVKs branschregler för tätskikt i våtrum. De är utformade efter myndighetsföreskrifter (Boverkets Byggregler) och lagkrav. Branschreglerna visar hur ett lagenligt och fackmässigt våtrumsutförande går till, och ger handfasta praktiska instruktioner för hantverkaren och beställaren. Detta lägger grunden till en problemfri och vattensäker användning av våtrummet under lång tid.


Projekterings- och installationsarbeten som startats efter 1 januari 2021 ska utföras enligt branschregler 2021:1.


Tätskiktsinstallation som startar efter 1 januari 2021 får utföras enligt bransch- regler 2016:1 förutsatt att: • bygglov beviljats före den 1 januari 2021, även då projektering och installations- arbete startas efter 1 januari 2021 eller • projekterings- eller bygghandlingar enligt branschregler 2016:1 är påbörjade innan 1 januari 2021.


\"Viktiga förändringar i förhållande till förgående utgåva Januari 2016 utgåva 1. • Förtydligat dispositionen genom att addera läsanvisningar, se kapitel 1.4. • Förtydligat \"Plats för bad eller dusch\", se kapitel 4.1. • Avstånd mellan rörgenomföring och golvbrunnens yttre fläns, se kapitel 5.1.3. • Undantag för rörgenomföringar som bryter golvets tätskikt, om det görs med en genomföringshylsa, se kapitel 5.1.4. • Rekommendationer för golvlutning/fall mot golvbrunn beroende på tät/ytskikt, se kapitel 5.8.5.\"


• Tätskikt vid dörröppning, se kapitel 8.9. • Centrumavstånd mellan rörgenomföringar i vägg för tappvatten- eller värmerör med en diameter mindre eller lika med 32 mm ska vara c/c 60 mm, se kapitel 6.1 & 8.7. • För rör eller skyddsrör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan rör vara minst 60 mm, se kapitel 6.1 & 8.7. • Fördelarskåp kan placeras i både våtzon 1 och 2 med krav på att skåpet ansluts tätt mot väggens tätskikt, se kapitel 6.2. • Tätskikt vid fönster, se kapitel 8.10.


Valet av tätskikt är centralt vid fackmässiga installationer av tät- och ytskikts- arbeten i våtrum. Det är viktigt att beakta huskonstruktionen och välja ett lämpligt tätskikt för att minimera risken för vattenskador. GVKs branschregler tillämpas vid så kallade tunnskiktskonstruktioner, och avser golv och väggar i bad- och dusch- rum samt golv i toalettrum, tvättstugor och utrymmen med varmvattenberedare. Reglerna tillämpas vid nybyggnad, tillbyggnad och renovering.


Principerna i reglerna kan även tillämpas vid övriga rum med golvbrunn, i den mån det är möjligt. Reglerna är dock inte ursprungligen utformad för rum såsom storkök, fläktrum eller städskrubb.


Branschreglerna är indelade utefter byggprocessens delar i ett våtrum: • Förutsättningar inför tätskiktsarbete på golv och vägg. Detta är arbeten som oftast utförs av andra yrkesgrupper såsom VVS-entreprenörer och byggföretag. • Krav på utförande av tätskikt på golv och vägg. • Efter utfört tätskiktsarbete.


Originaltexter hämtade ur Boverkets Byggregler, BBR, har skrivits i kursiv stil. Lagar, förordningar och föreskrifter är tvingande regler som ska följas. Allmänna råd beskriver hur man kan gå tillväga för att uppfylla de tvingande reglerna.


Krav i branschreglerna Säkra Våtrum. För att uppfylla branschreglerna måste kraven uppfyllas.


För att uppfylla kraven ovan så kan det finnas toleranser som anger godkända värden.


Där det inte är praktiskt möjligt att uppnå kraven eller där det finns särskilda tekniska lösningar, kan undantagsregler tillämpas och godkännas. Ett undantag innebär inte att kraven i branschreglerna frångås. Ett undantag är en godkänd lös- ning och innebär inte en avvikelse från branschreglerna Säkra Våtrum. Godkända undantag beskrivs under följande kapitel 5.1.4, 5.2.3, 5.8.4, 7.2.3, 8.9.2 och 9.2.3.


Rekommendationer är upplysningar att beakta vid val av konstruktionslösningar och materialval. Rekommendationer kan även innehålla förslag på lösningar eller material. Om rekommendationen inte följs innebär det inte nödvändigtvis att reglerna i Säkra Våtrum inte uppfylls.


Branschreglerna innehåller också illustrationer. Illustrationerna ska underlätta tillämpningen av reglerna i det praktiska arbetet. Om innehållet i en illustration ser ut att skilja sig från den skrivna regeln är det den skrivna regeln som ska tillämpas.


1.5 Samordning med AMA och krav för VVS Kraven i Säkra Våtrum är harmoniserade med branschregler utgivna av följande organisationer: Säker Vatten, Byggkeramikrådet, Måleribranschens Våtrums- kontroll samt publikationerna AMA Hus och AMA VVS & Kyla.


1.6 Boverkets Byggregler GVKs branschregler bygger på fuktavsnittet i Boverkets Byggregler, (BBR BFS 2011:6 med ändringar). Där framgår att tätskiktets uppgift är att skydda de delar av golv- och väggkonstruktionen som inte tål fukt. Branschreglerna är en praktisk tillämpning av Boverkets Byggregler, som beskriver tekniska lösningar för hur våtrum utförs för att uppfylla de krav som ställs i BBR. De tekniska lösningarna grundar sig bland annat på beprövade metoder eller konstruktioner som på annat sätt har påvisats erhålla tillförsäkrade egenskaper för tänkt användningsområde och tänkt funktion.


1.6.1 Boverkets Byggregler, BBR Golv och väggar som kommer att utsättas för vattenspolning, vattenspill eller utläckande vatten ska ha ett vattentätt skikt som hindrar fukt att komma i kontakt med byggnadsdelar och utrymmen som inte tål fukt. Vattentäta skikt ska vara beständiga mot alkalitet från betong och bruk, vatten, temperaturvariationer och rörelser i underlaget samt ha tillräckligt stort ånggenomgångsmotstånd. Vattentäta skikt ska även tåla vibrationer från normal utrustning i utrymmet. Fogar, anslutningar, infästningar och genomföringar i vattentäta skikt ska vara vattentäta. (BBR, 6:5331)


- ånggenomgångsmotståndet hos det vattentäta skiktet bör vara större än 1 000 000 s/m om man inte vid fuktsäkerhetsprojekteringen påvisat att annat ånggenomgångsmotstånd kan användas. ånggenomgångsmot- ståndet bör bestämmas vid förhållanden som liknar det aktuella fallet, t.ex. mellan 75 % och 100 % RF.


1.6.1 Boverkets Byggregler, BBR Minst dörren till huvudentrén samt minst en dörr till varje rum (inklusive rum för matlagning och ett hygienrum), balkong, terrass och uteplats ska medge passage med rullstol. Det ska finnas tillräcklig plats att öppna och stänga dörrarna från rullstolen. Minst ett hygienrum ska vara tillgängligt och användbart för personer med nedsatt rörelseförmåga och utformas så att det lätt kan ordnas plats för medhjälpare. I det tillgängliga och använd- bara hygienrummet ska också gå att ordna en separat duschplats om en sådan saknas från början. (BBR, 3:146)


Föreskrifterna i avsnitt 3 Tillgänglighet, bostadsutformning, rumshöjd och driftutrymmen och i avsnitt 9 Energihushållning gäller inte för fritids- hus med högst två bostäder. (BBR, 1:2)


2. GODKäNDA TäTSKIKTS- PRODUKTER OCH öVRIGA PRODUKTER När du ska välja våtrumsskivor, ytskikt, tätskikt och golvbrunn för ett våtrum är det viktigt att produkterna är provade och godkända för sina ändamål och att de är kompatibla med varandra.


GVK-auktoriserade företag arbetar med branschgodkända tätskiktsprodukter som testats och erhållit ett branschgodkännande enligt branschorganisationers regelverk. Aktuell förteckning över godkända produkter finns på www.gvk.se. Följande produktgrupper omfattas av GVKs kvalitetssystem: • Plastmatta som tät- och ytskikt • Plastmatta som tätskikt under kakel och klinker • System för tätskiktsfolie • System för vätskebaserat tätskikt • System för skivor med tätskikt


Plastmattor som ska användas i våtrum godkänns av Golvbranschen, GBR genom en särskild branschstandard. Produkter godkänns både som vattentäta ytskikt och som tätskikt under kakel och klinker. System för tätskiktsfolie, vätskebaserat tätskikt och skivor med tätskikt godkänns av Byggkeramikrådet, BKR.


2.2. Väggnära golvbrunnar GVK har tillsammans med Säker Vatten och Byggkeramikrådet enats om en test- metod för golvbrunnar avsedda för väggnära placering, det vill säga golv- brunnar placerade närmare väggen än 200 mm. För en väggbrunn avsedd att monteras med vattenlåset i väggen gäller samma regler och testmetod som för väggnära golvbrunn.


Branschstandarden beskriver hur golvbrunnar och tätskikt tillsammans ska testas för att säkerställa tätheten vid väggnära placering. Det är bara vissa kombina- tioner – det vill säga en specifik golvbrunn med ett specifikt tätskiktsystem som kan godkännas. Godkända kombinationer redovisas på www.gvk.se.


2.3 Våtrumsskivor GVK har tillsammans med tillverkare/leverantörer av byggskivor och Bygg- keramikrådet sammanställt egenskapskrav för våtrumsskivor på vägg. Kraven syftar till att säkerställa att tätskikt av folietyp och plastmatta fungerar på olika typer av våtrumsskivor när dessa används som alternativ till kartonggips.


En kompabilitetsprovad våtrumsskiva har bland annat fullgod vidhäftning och ingen blåsbildning inom monteringsintervallet. En våtrumsskiva kan bestå av material som fibergips, cellplast eller cement. Godkända våtrumsskivor redovisas på  www.gvk.se.


2.4 Fästmassa på plastmatta Fästmassor som används på plastmatta som tätskikt under kermamik ska vara godkända enligt Golvbranschens GBRs branschstandard och leverantören av fästmassan ska intyga att produkten fungerar i aktuell tillämpning. Det ska framgå om aktuell fästmassa fungerar på golv eller vägg alternativt både på golv och vägg. Godkända fästmassor redovisas på www.gvk.se.


2.5 Tätskikt mot VVS-produkt Fördelarskåp, inbyggnadslåda för blandare, prefabricerad tätskiktskonstruktion för WC med inbyggnadscistern eller andra produkter som ska anslutas mot tät- skikt ska vara provade och godkända enligt branschstandard. Godkända kombinationer redovisas på www.gvk.se.


3 GVK-AUKTORISERAT FöRETAG Alla företag som, till betydande del i sin verksamhet och med egen personal, utför arbeten med plastmatta som tät- och ytskikt- och/eller tätskikt under keramiska material i våtrum kan efter ansökan bli anslutna till GVK-systemet. För att ansökan ska leda till auktorisation krävs att an- sökande företag möter uppställda krav på kompetens. Dessa krav åter- finns i GVKs Allmänna Villkor som finns tillgängliga på www.gvk.se.


Kraven är väsentliga för att säkerställa fackmässiga installationer av tät- och ytskiktsarbeten i våtrum. GVK följer upp att kraven efterlevs hos de auktoriserade företagen, bland annat genom återkommande stickprovskontroller. En lista över alla GVK-auktoriserade företag finns på www.gvk.se.


I GVKs kvalitetsarbete ingår kontroll och uppföljning av praktiskt utfall för att tillgodose erfarenhetsåterföring. Som en del av kvalitetsarbetet ställs krav på yrkeskunnande och utbildning inom GVKs kvalitetssystem.


GVKs utbildningar omfattar utbildning av kvalitetskedjan genom hela utförandet: branschregler, avvikelsehantering, materialkännedom och installation av olika tätskiktstyper.


Det är endast GVK-auktoriserade företag som får: • Marknadsföra sig som auktoriserat GVK-företag och använda GVKs varumärke • Erbjuda arbete utfört enligt branschreglerna och lämna GVKs intyg på det utförda arbetet


3.1 Krav på auktoriserade företag GVK-auktoriserade företag ska utföra tätskiktsarbeten i våtrum enligt GVKs branschregler. Företaget ska iaktta och följa GVKs råd, anvisningar och rekommendationer. När företaget uppfyller GVKs Allmänna Villkor, utfärdas behörighet inom GVKs auktorisations- och kvalitetssystem.


3.2 Behörig arbetsledare i GVKs kvalitetssystem Arbetsledare på ett GVK-auktoriserat företag ska ha genomgått GVKs utbildning inklusive ett godkänt prov. Krav finns också på fortbildning vart femte år.


3.3 Behörig montör i GVKs kvalitetssystem Montörer ska vara anställda i ett GVK-auktoriserat företag och ha behörighet för det arbete de utför. De ska ha någon eller båda av följande behörigheter: • Plastmatta som ytskikt och/eller tätskikt. • Tätskikt under kakel och klinker.


En montör blir behörig efter utbildning och godkänt prov. Han eller hon ska också ha en grundutbildning i form av yrkesbevis eller motsvarande sammanlagd yrkes- erfarenhet. Montören ska dessutom gå en fortbildning vart femte år. En montör ska kunna styrka sin behörighet med en branschlegitimation.


3.4 Branschlegitimation och ID06 Montörer och arbetsledare i GVK-auktoriserade företag ska kunna visa upp en branschlegitimation. Denna är knuten till det GVK-auktoriserade företaget och får inte användas vid uppdrag som inte är godkända av företaget. Branschlegitimation kan kombineras med ID06-bricka.


3.5 Dokumentation & avvikelsehantering Avvikelser från branschreglerna, till exempel vid renovering av äldre fastigheter där det finns särskilda skäl eller där det inte är tekniskt möjligt att uppfylla reglerna, ska tydligt avtalas och dokumenteras.


En avvikelse kan få betydelse vid slutbesiktningen, vid eventuella skador, vid värdering av byggnaden, vid garantibesiktningar eller om fastighetsägaren i efterhand ifrågasätter utförandet. Avvikelser ska hanteras enligt GVKs kvalitetssystem.


3.6 Auktorisation och kontroll AB Svensk Våtrumskontroll auktoriserar företag och montörer samt kontrollerar att branschreglerna efterlevs. GVK-auktoriserade företag ska alltid göra en våtrums- anmälan så att stickprovskontroll kan ske på det aktuella objektet.


För företag som inte följer GVKs allmänna villkor eller branschregler finns ett sanktionssystem. GVKs allmänna villkor finns att läsa på www.gvk.se.


3.7 Golv-och våtrumskontroll Med GVKs Kvalitetsapp blir det enkelt att organisera och spara ned uppgifter om utförda våtrumsarbeten. Appen hjälper dig som behörig montör i ett GVK- anslutet företag att enkelt och snabbt skapa en obligatorisk Våtrumsanmälan, För- och Egenkontroller på objekt, samt skapa ett Våtrumsintyg. Du kan enkelt bifoga foton i dokumentationen. Dokumentationen skickas per e-post och sparas automatiskt på Min Sida på www.gvk.se. Du kan även skicka dokumentationen direkt till beställaren.


4 VåTZONER & PLATS FöR BAD ELLER DUSCH Ett våtrum delas in i plats för bad- eller dusch, våtzon 1 eller våtzon 2 beroende på vattenbegjutning och fuktbelastning.


4.1 Våtzon 1 • Väggytor vid duschplatser eller motsvarande och en meter utanför dessa. Se figur 1–3. • Om det finns en fast monterad skärmvägg som bekläs med tätskikt räknas väggen mot duschutrymmet och gaveln som våtzon 1. Fast monterad skärmvägg är ej svängbar och går upp till tak. • Hela väggen i höjdled behandlas som våtzon 1 med krav på tätskikt om inte fuktsäkerhetsprojektering tillämpas. • Om yttervägg ingår i våtzon 1 ska hela ytterväggen behandlas som våtzon 1. • Hela golvytan är våtzon 1.


4.1.1 Plats för bad eller dusch • Plats för bad eller dusch är en del av våtzon 1. • Plats för bad eller dusch är golv och väggar upp till 2,0 m över färdigt golv i ett utrymme som avgränsas av ett badkar, en duschvägg, skärmvägg eller motsvarande. • Vägg över 2,0 m i höjdled tillhör våtzon 1. Se figur 4 och 5.


4.2 Våtzon 2 • Om fast monterad skärmvägg som är beklädd med tätskikt finns, så tillhör väggens bortre sida våtzon 2. Se figur 2. • övriga väggytor.


4.2.1 Rekommendationer Beakta eventuella framtida installationer i våtutrymmet, till exempel badkar. I utrymmen som ursprungligen är anpassade för dusch kan en badkarsinstallation innebära att våtzon 2 klassas om till våtzon 1.


5 FöRUTSäTTNINGAR INFöR TäTSKIKTSARBETE - GOLV 5.1 Rörgenomföring som bryter golvets tätskikt


5.1.1 Boverkets Byggregler I de delar av golvet som regelmässigt blir utsatta för vattenbegjutning eller vattenspill får endast genomföringar för avloppsenheter utföras. Golvavlopp ska vara så fast förankrade i bjälklagskonstruktionen att inbördes rörelser inte uppstår mellan avlopp, underlag, tätskikt och golvbeläggning. Golvavloppets förankring och läge i höjd och våg bör kontrolleras innan det vattentäta skiktet appliceras. (BBR, Kap. 6.5335)


5.1.2 Krav • I plats för bad eller dusch får det endast finnas golvbrunn. • I bad- eller duschrum, tvättstuga och rum med vattenvärmare eller motsvarande ska inga rörgenomföringar finnas i golv förutom spillvattenrör och golvbrunn. Undantag från denna regel se 5.1.4. • Spillvattenrör/genomföringshylsor ska vara fixerade vinkelrätt mot golvet innan tätskiktet installeras, så att det inte kan uppstå rörelser mellan röret och golvet när tätskiktet monteras. • I WC-rum får rörgenomföringar även utföras utan rörgenomföringshylsa, förutsatt att de har en slät yta. • Anslutningsstos för WC-stolar och avloppsrör/hylsor ska vara utformade så att plastmattan på golvet kan krängas över stosen och ge ett uppvik enligt tätskikts- leverantörens anvisning. • Stosar/genomföringshylsor ska vara av material som tål temperaturer från värme- fönar för golvmatta. • Stos, spillvattenrör och genomföringshylsor ska ha en slät yta och vara utformade så att tätningsmanschetter eller förseglingar för vätskebaserade tätskikt eller tätskiktsfolie kan anslutas vattentätt mot dem. • Rör ska inte ha rörkoppling monterad när tätskiktet monteras.


5.1.3 Toleranser • Avståndet mellan avloppsrör/hylsa och vägg ska vara minst 60 mm när tätskikt installeras. • Avloppsstosar, avloppsrör eller hylsor ska sticka upp minst 40 mm och max 60 mm över golv när tätskikt installeras. Efter installation av tätskikt kan rör kapas till önskad längd, förutsatt att tät- och ytskiktets anslutning till röret inte skadas. • Avståndet mellan avloppsrör/hylsor ska vara minst 100 mm. • Hål för genomföring i golv- eller väggskiva eller motsvarande ska vara utfört med högst 2 mm mellanrum mellan skiva och rör eller annan genomföringsdetalj.


• Avståndet mellan rörgenomföring och golvbrunnens yttre fläns ska vara minst 200 mm vid tätskiktsfolie och vätskebaserat tätskikt. • Avståndet mellan rörgenomföring och golvbrunnens yttre fläns ska vara minst 500 mm vid plastmatta som tätskikt bakom keramik eller som tät- och ytskikt. • Observera att det inte får förekomma rörgenomföringar som bryter golvets tätskikt i plats för bad eller dusch, se krav 5.1.2.


5.1.4 Undantag för rörgenomföring som bryter golvets tätskikt


Rörgenomföringar som bryter golvets tätskikt ska undvikas så långt det går i syfte att minimera risken för vattenskada. I undantagsfall där det inte är praktiskt möjligt eller där det finns särskilda tekniska lösningar kan undantag godkännas. • I bad- och duschrum eller i tvättstuga där det finns vattenvärmare, värmepump eller vattenmätare ska rörgenomföringar till eller från sådana apparater utföras med rörgenomföringshylsa. • Rörgenomföringshylsa får inte placeras i plats för bad eller dusch. • I WC-rum ska avstånd mellan genomföringar i golv för tappvatten- eller värmerör med diameter mindre eller lika med 32 mm vara c/c 60 mm. För rör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan rör eller rörgenomföringshylsor vara minst 60 mm. Rörgenomföring ska ha slät yta för anslutning av tätskikt.


Många vattenskador kan undvikas om golvbrunnen monteras på rätt sätt. Tänk på att det är särskilda regler för golvbrunnar som sitter närmare än 200 mm från väggen.


5.2.1 Krav • Vid renoveringar ska golvbrunnar bytas ut om de är tillverkade före 1990. • Vid renoveringar ska golvbrunnar bytas ut om det inte är säkerställt att de fungerar felfritt – till exempel om de är defekta, saknar klämringar eller reserv- delar. • Golvbrunn ska vara monterad så att det inte kan uppstå rörelser mellan golv- brunnen och underlaget, tätskiktet eller golvbeläggningen. • I träbjälklag ska golvbrunnen vara monterad med monteringsplatta enligt golvbrunnsleverantörens anvisning. • I betongbjälklag ska golvbrunnar vara fixerade enligt tillverkarens monterings- anvisning. • Golvbrunnens placering ska möjliggöra rengöring och demontering av vatten- låset. • Golvbrunnens placering ska möjliggöra golvlutning/fall mot golvbrunnen.


5.2.2 Toleranser • En golvbrunn ska vara placerad minst 200 mm från väggens tätskikt, mätt från golvbrunnens yttre fläns. Undantag gäller för golvbrunnar som har godkänts för väggnära placering. Se kapitel 2.2 för mer information om väggnära brunn- nar. • En golvbrunn ska vara monterad på samma nivå som intilliggande underlag för tätskikt. • Golvbrunnen får luta max 2 mm från golvbrunnens centrum till golvbrunnens ytterkant. • En golvbrunns läge i höjdled får avvika max 4 mm från angivet referensvärde, till exempel nivå för tät- eller ytskikt vid dörröppning.


5.2.3 Undantag • Golvbrunnen ska i första hand placeras i rätt nivå och i våg för att undvika förhöjningsringar. Om en golvbrunn är placerad lägre än det underlag som tätskiktet ska appliceras på, kan man antingen höja golvbrunnen eller installera en förhöjningsring för att göra det möjligt att ansluta tätskiktet i önskad nivå och läge. I så fall ska endast den typgodkända förhöjningsringen för den specifika golvbrunnen användas.


5.2.4 Rekommendationer • Tänk på att säkerställa att golvbrunnens placering i höjdled möjliggör tillräckligt med utrymme för eventuell installation av golvvärme.


5.3 Väggnära golvbrunnar Väggnära golvbrunn ska vara provad och godkänd tillsammans med det tätskikt som ska användas. Läs mer under kapitel 2.2.


5.4 Spärrännor En spärränna är en slags långsmal golvbrunn. För en spärränna ska det, liksom för en traditionell golvbrunn, finnas en monteringsanvisning för hur man ska ansluta tätskiktet till spärrännan.


5.5 Färdigt underlag – Golv För fackmässig installation av tätskikt ska följande kriterier vara uppfyllda:


5.5.1 Krav • Befintligt tät- och ytskikt ska tas bort innan ett nytt tät- och ytskikt appliceras. • Vid plastmatta som tät- och ytskikt får temperaturen i underlaget vara lägst


+ 18°C. • Vid tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt får temperaturen i underlaget vara lägst + 10°C. Högre temperatur kan dock krävas för vissa produkter. • Underlaget ska ha max 85 procents relativ fuktighet, om inte annat anges i tätskiktsleverantörens monteringsanvisning. • Underlaget ska vara rent, torrt och jämnt samt fritt från sprickor och porer.


5.5.2 Toleranser Underlaget ska uppfylla angivna toleranser för buktighet enligt AMA Hus. Underlaget i våtrum ska uppfylla klass A om inget annat avtalats. Vid storformatiga plattor bör klass A+ enligt tabellen nedan föreskrivas på underlaget.


5.6 Träbjälklagskonstruktion I våtrum ställs särskilda krav på träbjälklaget för att underlaget ska vara tillräckligt stabilt vid installation av keramiskt ytskikt. Vid plastmatta som ytskikt krävs det normalt inte att träbjälklaget förstärks, det är dock en rekommendation, se kapitel 5.6.4.


5.6.1 Krav Golv som ska förses med ett keramiskt ytskikt måste förstärkas i två avseenden: • Styvhet vad gäller bjälklagets totala bärighet och lokalt mellan bjälkarna, för att förhindra svikt. • Stabilitet mot fuktrörelser (till exempel kan trämaterial röra sig om luftfuktigheten förändras).


5.6.2 Förutsättningar för bjälklagskonstruktion i våtrum Förutsättningarna gäller för bjälkar med virkeskvalitet C24 eller C14 eller motsvarande med dimensionerna 45 x 220 mm. • Maximalt centrumavstånd på 600 mm mellan bjälkarna, vid upp till 3,4 meter mellan stöden. • Maximalt centrumavstånd på 300 mm mellan bjälkarna, vid upp till 4,2 meter mellan stöden.


5.6.3 Metoder för förstärkning av träbjälklag för keramiskt ytskikt.


Träbjälklag, max 600 mm, kan förstärkas på två olika sätt: 1. 22 mm golvspånskiva eller motsvarande (kvalitet V313-P5 rekommenderas), som kombineras med något av följande alternativ: • Formstabil avjämningsmassa som appliceras på spånskivan. Leverantören ska ange hur eventuell armering av avjämningsmassan ska utföras. Tjockleken utan elvärmekablar får inte understiga 12 mm om inte spackelleverantören rekommenderar något annat. • Formstabil 13 mm-skiva, som limmas och skruvas fast i spånskivan. När limmet har verkat tas skruvarna bort för att inte skada tätskiktet.


5.6.4 Rekommendationer • Beakta möjligheten att förstärka underlaget även när plastmatta installeras som ytskikt. • För att minska nivåskillnaden mellan golvet i våtrummet och golvet i det angränsande utrymmet kan man minska bjälklagshöjden, under förutsättning att det finns en särskild belastningsberäkning för konstruktionen som medger detta.


5.7 Skivmaterial golv Valet av byggskiva för golv i våtrum styrs framförallt av huskonstruktion, krav på våtrummets användning, vilket ytskikt som ska installeras - plastmatta eller kakel, klinker, natursten etcetera. Välj ett skivmaterial som passar för ändamålet. Det finns i huvudsak två olika typer av skivprodukter, fribärande byggskivor (fibergips och spån- skiva) och formstabil golvskiva (golvgips och cementbunden skiva). De formstabila skivorna kan monteras på fribärande golvskivor, i syfte att förstärka golvet så att man kan montera klinkerplattor på golvet.


5.7.1 Krav • Fuktkänsliga organiska material ska inte användas som underlag för vätskebaserade tätskikt. • Skivan ska vara monterad enlig skivleverantörens anvisning. • Eventuella skruvar ska vara borttagna efter att limmet har torkat eller härdat.


5.7.2 Rekommendationer • För golvspånskivor i träbjälklag rekommenderas kvalitet V 313-P5, till exempel vid förstärkning av träbjälklag eller som underlag för plastmattor.


5.8 Golvlutning / Fall mot golvbrunn I utrymmen med golvavlopp ska de delar av golvet och dess vattentäta skikt som regelbundet utsätts för vatten luta mot avloppet. Syftet med kraven är att undvika att vatten leds ut i angränsande utrymmen och orsakar vattenskador, för att det ska kunna ske på rätt sätt finns krav på hur golvlutningen ska utformas.


5.8.1 Boverkets Byggregler I utrymmen med golvavlopp ska golvet och dess vattentäta skikt ha fall mot avloppet i de delar av utrymmet som regelmässigt blir utsatta för vattenbegjutning eller vattenspill. Bakfall får inte förekomma i någon del av utrymmet. (BBR, Kap. 6:5335)


5.8.2 Krav • Bakfall får inte förekomma i någon del av utrymmet. • Golvlutningen ska utformas så att vatten inte leds ut i angränsade utrymmen vid normal användning av våtrummet. • Lutningen ska utformas så att vatten inte hindras från att rinna ner i golvbrunnen, förutom det vatten som blir kvar på grund av ytspänning. • Kravet på lutning omfattar både underlaget vid montage av tätskikt och montage av ytskikt. • Golvets lutning ska utformas så att tätskiktets eventuella uppvik vid dörröppningen ligger minst 20 mm över golvbrunnens fläns i dusch- platsen eller motsvarande. Se figur 17–19. • Vid plastmatta som tät- och ytskikt där tröskel ej monteras alternativt att tröskeln ej möjliggör uppvik mäts nivåskillnaden om 20 mm mellan golvbrunnens fläns och plastmattans överkant vid dörröppning. Se figur 18.


5.8.3 Toleranser • I duschplatser eller motsvarande ska golvets lutning mot golvbrunnen vara minst 1:150 (7 mm/m) och högst 1:50 (20 mm/m). Golvets lutning mellan golvbrunn och intilliggande väggar kan vara högst 1:25 (40 mm/m). Se bedömning av golvets lutning under 5.8.6. • Lutningen på övrigt golv i våtrummet ska vara minst 1:500 (2 mm/m) och högst 1:100 (10 mm/m). Se rekommendationer för utförande av plast respektive keramik under kapitel 5.8.5.


5.8.4 Undantag för golvlutning/fall mot golvbrunn • I våtutrymmen där särskilda skäl föreligger, till exempel utrymmen med fler än en golvbrunn eller ett större våtutrymme, kan en alternativ lutning avtalas/ godkännas. Ett större utrymme kan resultera i ett förhöjt insteg till utrymmet om lutning utförs på hela golvet.


5.8.5 Rekommendationer • Storleken av klinkerplattor kräver olika förutsättningar i underlaget, bland annat utformningen av golvets lutning. Klinkerplattor av stort format kräver normalt en mindre och jämn lutning för att förhindra fogsprång. • Vid utformning av golvlutningen, ta hänsyn till eventuella ojämnheter och nivåskillnader som kan förekomma till följd av skarvförseglingar av tätskiktsfolier eller vätskebaserade tätskikt. Golvets lutning måste kompensera nivåskillnaden. • I små våtrum kan det vara svårt att uppnå att golvet och dess ytskikt vid dörröppningen ligger minst 20 mm över golvbrunnens fläns i och med att brunnen är placerad nära dörröppningen, utan att det leder till för brant fall/ lutning på golvet – då ska en tröskel installeras och tätskiktet ska vikas upp mot denna. • Vid plastmatta som tät- och ytskikt rekommenderas att golvets lutning mot golvbrunnen är mellan 2-10 mm/m på övrig golvyta. • Vid keramiskt ytskikt rekommenderas att golvets lutning mot golvbrunnen är mellan 5-10 mm/m på övrig golvyta.


5.8.6 Bedömning av golvets lutning För att det ska föreligga en risk för halka så krävs att golvytan är gångbar. På golvytor som normalt inte kan beträdas föreligger det därmed inte risk för halka. Mellan golv- brunn och intilliggande vägg kan golvets lutning vara max 1:25 (40 mm/m), förutsatt att den brantare lutningen inte orsakar att tätskiktet släpper från underlaget. Notera att det finns godkända plastmattor med halkhämmade egenskaper som testas särskilt med hänsyn till halkrisk.


Observera att det finns plastmattor med glasfiberarmering som inte klarar av en brantare lutning på golvet än 1:50 (20 mm/m). Detta framgår i leverantörens anvisning.


\"Notera att golvets brantare lutning vid golvbrunn och intilliggande vägg är en konsekvens av både golvbrunnens placering i förhållande till vägg och att eftersträva en \"rak linje\" i golv- och väggvinkel. Läs mer och se räkneverktyg på gvk.se\"


5.9 Dörröppning golv Syftet med nedanstående krav är att ge rätt förutsättningar vid dörröppning för att möjliggöra att tätskiktet kan installeras tätt och skydda eventuellt fuktkänsligt material. För att se kraven för utförande av tätskikt, se kapitel 8.9.


5.9.1 Krav • Trösklar och dörrkarm eller motsvarande ska vara monterade innan tätskiktet appliceras. • Tröskel eller motsvarande ska monteras i liv med våtrumsvägg för att möjliggöra homogent (foglöst) uppvik av tätskikt. • Det finns inget krav på tröskel i ett våtrum, men om tröskel saknas ska fuktkäns- ligt material vid dörröppning skyddas och golvbrunnens fläns ligga minst 20 mm under tätskiktets uppvik/översta punkt vid dörröppningen. • Vid keramiskt ytskikt kan fästmassa transportera fukt till intilliggande konstruktion om den inte skyddas genom försegling. • I vissa konstruktioner kan tröskel krävas, till exempel vissa skjutdörrar.


5.9.2 Rekommendationer • Observera eventuella krav om tillgänglighet med hänsyn till nivåskillnad mellan våtrummet och angränsande utrymme. • Tätskiktet ska alltid ha stöd mot bakomliggande underlag. Glipa mellan vägg och dörrkarm, utan bakomliggande underlag, får vara högst 10 mm. • Beakta möjlighet till installation av tröskel till toalett eller annat utrymme med krav på tätskikt där golvbrunn saknas. I syfte att förhindra att vatten från exempelvis läckage leds ut i angränsande utrymme.


5.10 Golvvärme I våtrum med träbjälklag, där värmeöverförande egenskaper ska förenas med bjälklagets bärighet och våtrumsgolvets vattentäthet, ställs följande krav på installationen.


5.10.1 Krav Vid golvvärme i våtrum gäller följande: • Golvvärmesystemet ska placeras under tätskiktet. • Avjämningsmassan appliceras enligt leverantörens anvisning, så att erforderlig tjocklek ovan värmeslingan uppnås. • De keramiska plattornas fuktupptagning får vara högst 6 procent. • Beakta golvvärmens placering, till exempel i särskild dokumentation, vid montering av WC eller bidé. För krav på infästning av WC eller bidé se kapitel 10.5. • Golvvärmen får slås på tidigast 28 dygn efter monteringen av keramiskt ytskikt. • Temperaturen ska höjas jämnt, max 3 °C per dygn, eller enligt leverantörens anvisning. • Golvytans temperatur får inte överstiga 27 °C.


6 FöRUTSäTTNINGAR INFöR TäTSKIKTSARBETE – VäGG 6.1 Rörgenomföringar som bryter väggens tätskikt


Vid rörgenomföringar som bryter väggens tätskikt ställs det krav på både placering och fixering för att möjliggöra fackmässiga installationer av tätskikt.